54 



Na osvitku našega stoljeća stoji prirodna nauka pred narai kao 

 slavodobitni vodja u starom vieku , koji je mačem u ruci osvojio 

 tudje do sele ne poznate zemlje i krajeve. Ne poznavajud ih još 

 dobro, stane na svom putu, da pregleda, što je osvojio, da uredi 

 odnošaje u osvojenih krajevih, ne bi li ih trajno sačuvao svojoj modi 

 i koristno izcrpio. 1 prirodna je znanost osvojila ljudskomu duhu 

 množinu novih pokrajina — promjene na materiji i organskoj i 

 anorganskoj. Valjalo je sada sve poredati, svezati i na korist roda 

 upotriebiti. Nu baš kao što de historik potanko izpitati vrela, iz 

 kojih de crpsti materijal za svoju poviest, prije nego što de ih rabiti, 

 da se osvjedoči , jesu li vjere dostojna : tako se je i prirodoslovac, 

 opaziv, da stoji pred ne pregleđnim nizom prirodnih pojava, morao 

 naprije upitati: što su temelji ovoga poznavanja prirode i jesu li 

 vjere dostojni? 



I tražedi ove temelje u brzu se ruku osvjedočio , da sve što 

 pozitivna znade o svietu oko sebe potiče samo iz izkustva. Ni jedna 

 prirodna istina fundamentalne važnosti nije nadjena spekulacijom a 

 priori. Niti najjednostavnijih istina mehanike , kojim se je današnji 

 kulturni čovjek ved tako privikao , da bi ih nativisti mogli k priro- 

 djenim predstavam čovječjega roda pribrojiti, ne mogoše ni najvedi 

 duhovi u vrieme preporoda a priori nadi. Najbolji je tomu primjer 

 poznati zakon o uztrajnosti materije, koji jednostavno veli, da se 

 gibanje tiela samo po sebi mienjati ne može. Koliko je tomu raz- 

 mišljanja i koliko pokusa trebao tako prosvietljen duh , kao što je 

 Galilei-ev bio, najljepše prikazuje krasna radnja Emila Wohlwilla: 

 Die Entdeckung des Beharrungsgesetzes. ''•'^ 



!Sve što prirodnih pojavih i svietu oko nas znademo, sve imamo 

 zahvaliti izkustvu, dakle neposrednomu učinku toga svieta na naša 

 osjedala. 



Jedna je od najvedih stečevina novijega vremena upravo ta, da 

 je ova velika istina na svih linijali prirodne nauke obdenito priznata. 

 Važna je s dvaju razloga. Na jednoj su strani spekulaciji bez podloge 

 izkustva krila za uviek podrezana, a na njezino je mjesto stupila 

 ,a£i>o(^o? £:ry.x.Tt>f/i " i za uviek zapremila ono odlično mjesto u pri- 

 rodnoj znanosti, koje ju ide. Na drugoj strani opet nastala je težnja, 

 da mod svojih osjedala što više razširimo, jer je očevidno : čim točnije 



