66 



Za poljodjelca, za vrtlara, za šumara, za regulaciju voda i sve ostale 

 inžinirske radnje , takove bi klimatičke karte bile od neprocjenjive 

 vriednosti. 



Najvažnija je ipak zadada meteorologije, da proučava pojedine 

 pojave vremena , kao što su bure , postanak oluja i tuče itd. i baš 

 je ovo polje, na kom je mlada meteorologija u zadnjih godinah naj- 

 ljepše uspjehe postigla pomodu sinoptičkih karata, sastavljenih na 

 temelju telegrafskih viesti o vremenu na raznih i dalekih točkah ze- 

 maljske površine. Ved radi njihove praktične vriednosti biti de umjestno, 

 da ih ovdje posebice spomenemo. 



Studium je ovakovih karata najprije pokazao , da su promjene 

 "u vremenu u savezu sa mjesti nizkoga i visokoga tlaka zraka. Nad 

 okruglom ili eliptičnom plohom nizkoga tlaka huje jaki vjetrovi i 

 obilne se oborine spuštaju na zemlju , a nad mjesti visokoga tlaka 

 obično su slabi vjetrovi i vedro nebo. Ove okrugle plohe najnižega 

 tlaka, ili centra depresije, kako ih sada rado zovu, pokazuju vanredno 

 veliku gibljivost, hrle l)rzo s jednoga mjesta na drugo i lete obično 

 njih više jedan za drugim oko mjesta sa visokim tlakom tako , da 

 ih redovito na desnoj strani ostavljaju. Putevi im teku u tropskom 

 pojasu od SE prema NW ; a izvan tropa od SW prama NE."*** Mjesta 

 pako visokoga tlaka znadu po više tjedana na istom mjestu ostati. 



razdiobi tlaka zraka visi sada i smjer vjetra po vrlo jedno- 

 stavnom zakonu, koji se obično zove Buys-Ballotov, jer ga je on 

 našao. Svaki smjer vjetra ima na sjevernoj polutci mjesto nižega 

 tlaka na lievoj strani. Dakle se zrak u spiralah giba prama cen- 

 trumu depresije, on se vrti oko centruma depresije protivno od kazala 

 na uri, a kao kazalo na uri oko mjesta najvišega tlaka. 



Prvi se vrtlog običava nazivati ciklonom n drugi anticiklonom. 



Mi danas možemo jednim od najbolje dokazanih zakona smatrati 

 ovaj: , Promjena u vremenu visi o sliedu velikih vrtloga u zraku, 

 koji obično od zapada prama iztoku preko Evrope hrle". 



Znajudi dakle u njekom času , gdje su centra depresije a gdje 

 centra visokoga tlaka, znademo u velikih crtah razporedbu vjetrova 

 i u obde vremena i kad bi sad još znali zakon, po kojem de se 

 ova centra depresije gibati i kojom de brzinom letiti preko zemlje, 

 znali bi vriemo točno unapried proredi. Najvedi je sada problem me- 

 teorologiji^ da nadje ovaj zakon. Dok ga ne znamo, osnivati demo 

 prognozu vremena na činjenici, da cikloni najčešde običavaju njekim 

 srednjim putem udarati, koji nam je iz opažanja poznat. 



