67 



Budemo li još saznali, za što ona centra depresije postaju i 

 uvjete uz koje postaju , biti če riešen jedan od najvedih problema u 

 prirodnoj znanosti, — problem o prognozi vremena — u svojih velikih 

 i obćenitih crtah. 



Temelj je ved postavljen u našem znanju o ciklonih , i anti- 

 ciklonih, i to je stalna podloga, na kojoj se razvija najmladja grana 

 prirodne znanosti — meteorologija. 



I najnestašniji dakle pojavi u prirodi svedeni su opet na meha- 

 nično gibanje i temeljne zakone toga gibanja, „Duh, koji bude točno 

 poznavao sva fakta u jednom času , a ujedno bude znao dosta brzo 

 i precizno misliti, da može brže od pojava letiti, nadi de u najdivljoj 

 nestašnosti vremena istu harmoničnu vladu vječnih zakona , kao i u 

 gibanju zviezda".^' 



VI. 



Kud god okom svrnemo po toj širokoj, po toj krasnoj prirodi, 

 svagdje nalazimo gibanje. Svi se pojavi i anorganskoga i organskoga 

 svieta napokon svadjaju na gibanje, pa za to i dobivaju temeljni 

 zakoni gibanja univerzalnu vriednost. Zakon o trajnosti sile, koji nam 

 kaže, da se sila kao što ni materija ne da iz ničega stvoriti, ali isto 

 tako ni uništiti, da je dakle trajna, da cio svemir ima neku stano- 

 vitu sumu sile, koja se ničim ne da ni umanjiti ni pomnožati, zakon 

 na dalje da se prirodne sile mogu pretvarati jedna u drugu , a da 

 se i pri tom ni najmanje ne dobiva niti ne gubi, i napokon zakon 

 jedinstvu prirodnih sila, koji nam kaže, da su sve sile u prirodi 

 jedna te ista sila na ime gibanje mase — to su stalni temelji me- 

 haničnoga pojimanja prirode, kako nam se je u predidudem odsjeku 

 razvilo. 



Nu uzmimo sada za čas, da je prirodna znanost stigla na onu 

 točku, gdje je sve prirodne pojave razriešila u gibanje masa i nje- 

 zinih čestica, i da poznaje točno sve zakone ovih gibanja. Nagonu 

 bi kauzaliteta bilo udovoljeno. Jer poznaješ li razpored čestica u 

 njekom trenutku i znadeš li zakone, po kojih se moraju gibati te 

 čestice, modi deš sasvim izvjestno redi, što de se dogoditi u svakom 

 sliededem trenutku s tim sistemom čestica : položaj im u predidudem 

 trenutku ne posredni je uzrok njihovu položaju u svakom sliededem 

 trenutku. Neka nam to razjasni primjer iz organskog života. Kada 

 iz anorganskih tvari postane organska, radi se samo o stanovitom 

 gibanju i razporedu molekula unutar njekih granica stalnoga ravno- 



