94 



Nadalje sam za bilje razne naravi dao dopremiti velike množine 

 Erica-zemlje iz Lopača, a tako isto crvotočine i zemlje iz kestenjika 

 od Lovrane. 



Tlo je za biline ili podignudem zidova, kako je gore spomenuto, 

 pretvoreno u terase, ili su pak jame i grabe pomoću dinamita i praha 

 pušeanoga u tlu izdubljene te zemljom izpunjene. liazumieva se prema 

 tomu, da na materijalu za podignude zidova ne bijaše oskudice, tako 

 da su dapače još i poduzetnici za gradnju luke 17 — 20000 vozova 

 kamenja odvezli i to bezplatno, jer im je vrt bio bliži od kamenoloma. 



Bijaše to težak, ali zahvalan posao. 



Osjetljivije biline, potičude iz toplijih krajeva, posadio sam na 

 posebnih mjestih, naročito uz zidove, pedine, visoke jele i nasade lovo- 

 rika, gdje su u sjeni ovih zastiđeni od iztočnih i sjevernih vjetrova, 

 dočim ih popoldašnje sunce do zapada grije; po opažanjih je mojih 

 naime na takovih mjestih toplina uviek za njekoliko stupnjeva veda, 

 nego drugdje. 



Tako nam je sad ovdje kod nas, kad na tom malenom komadidu 

 zemlje tumaramo medju paomami, kao da smo se preselili u sub- 

 tropski kakav kraj ! 



Biline dao sam većinom dopremiti na brodovih madjarskoga 

 parobrodarskoga družtva , Adria* iz sliededih izvora: 



1. Palmae, Cycadeae, Filices, Orchideae: 



a. od Compagnie Continentale d' Horticulture 

 (Société anonyme) Gand , Belgique, po putujudem vrtlaru J u 1 e s 

 Van Mol. 



h. C. F. Creswel Seed Marchant, Nr. 474. George Street, 

 Sydney (Australija). 



2. Coniferae, vazda zeleno drvede i grmlje: od Louis Leroy 

 pépiniériste „Au Grand Jardin", route de Paris iz Angersa. Potonje 

 bi ukrcano na ladju u Bordeauxu. 



Na Ri e ci 30. studenoga 1885. 



