170 



ribari, koji love tik uz obalu, dakle baš na mjestih, gdje se razvija' 

 mriešt i mlado leglo. Tužbam je dakle u najviše slučajeva razlog 

 poznata borba za obstanak. I na talijanske se povlačne mreže (cocchia) 

 dižu sa više strana tužbe, koje su bez temeljita razloga, kako je 

 dokazalo izkustvo sa sličnimi mrežami na englezkih obalah. 



Prirodoslovac de naći u popisu faune jadranskoga mora taćno 

 pobilježene sisare, gmazove i ribe, što su do sele ulovljene u sinjem 

 moru Svaka je vrst označena znanstvenim imenom latinskim, englez- 

 kim i njemačkim , a u većine je zabilježeno još ime talijansko i 

 hrvatsko. K tomu je uz svaku vrst kratka opazka glede njezine 

 vriednosti kao hrana i glede nalazišta Od 382 vrsti riba pet je vrsti 

 izključivo jadranskih, a trideset i jedna se je vrst samo slučajno u 

 sinjem moru našla. Od ostalih se vrsti nalazi običnije po dalmatinskoj 

 obali njih 48, dočim se 14 vrsti radje zadržava po mletačkom zaljevu. 



Od bezkralježnjaka pominje g. Faber obširnije samo one vrsti, 

 koje imaju kakvu važnost kao hrana, ili koje se odlikuju domaćim 

 imenom. Nu da bude i pregled nižih životinja čim podpuniji, dodan 

 je djelu popis rodova uz broj vrsti svakoga roda prema popisu prof. 

 M. St ossidi a. 



Djelo je pisano toli lahkim slogom, da će se moći njim obilno 

 okoristit i čitaoc ne mnogo vješt englezkorau jeziku. 



A. Kor I evie. 



Hann Julius: Über die klimatischen Verhältnisse von Bosnien 

 und der Herzegowina (Sitzber. der k. Akademie der Wiss. Wien. 

 Mat.-Nat. Classe. II. Abt. .Juni Heft. 1883 pag. 97- 116). 



' Glasoviti bečki meteorolog i sveučilišni profesor meteorologije* 

 dr. Ju lij Hann, čim se dovršila okupacija Bosne i I^^rcegovine, 

 obratio se molbom na „više mjesto", da se urede u tijem zemljama 

 postaje za raeteorol. opažanja Sva su bečka ministarstva, a najpače 

 ratno, sa svoje strane uvažila tu pravednu želju, izdav nalog per- 

 sonalu vojnoga saniteta, da započne ta posmatranja. Od polovine 

 decembra 1878. imamo bilješke za Sarajevo; od junija 1S79. za Mostar 

 a od god. 1880. za Banjuluku (april), za Donju Tuzlu (maj) i za 

 Travnik (decembar). Sve je ove podatke H. skupio i kritici podvrgo, 

 da nam prikaže približne kliinatijske snošaje tijeh krajeva , pa ih 

 izdao u označenoj raspravici 



Nadamo se, da će se i»üinisliti i na meteorologiju, kad se bude nastojalo 

 o upodpunjenju filozof, fakulteta našega hrv. sveučilišta. 



