174 



slavonici" uzkliknu: „Griehota, đa takovo djelo jošte nije tiskano, 

 prama kojemu su mnoga druga na daleko znamenita prava prtljarija." 

 Iza toga razjašnjuje 13 tačaka kritike, iz kojih proizlazi, đa 

 su svi njegovi navodi istiniti , tačni , dostatnim aparatima iztražeui, 

 te da mu djelo ne bijaše niti površno niti lahkoumno, o čem se zani- 

 raajudi čitaoc iz njegove radnje pobliže može osvjedočiti. 



Koja je bila posljedica ove kritike? Ta da je Sch. prekinuo 

 svaku svezu sa magjarkom akademijom i da joj je izmakla namie- 

 njena slava prve obaviesti ovog toli znamenitog obreta, kao što i 

 mnogih drugih. 



Na koncu oprašta se sa kritičarom, daje mu njekoje upute o 

 vladanju, savjetuje mu, da u buduče barem prema Ijudem poštena 

 glasa i značaja rabi pristojniji način pisanja a za slučaj, da bi ga 

 možda iznovice napao, upozoruje ga, da pročita prije Luku XIV. 31. 



Ad IT. Opis dviju novih vrsti gljiva iz Vinkovaca i to: Mn- 

 rnsmius Brusinae i Polyi'torus ßferisma) Brusinae sa latinskim dia- 

 gnosama. Obe vrsti na čast profesoru i ravnatelju zool. muzeja Sp. 

 Brusini, koji „interessirt sich, ohne Mycolog zu sein, so überaus 

 warm für die Pilzflora-Aufdeckung im Vaterlande " 



Ad III. U predgovoru svoje razpravice veli pisac: Velecienjeni 

 raikolog Stjepan Schulzer Miiggenburžki , c kr. satnik u miru, s 

 kojim ved od njekoliko godina dopisujem imao je dobrotu pripo- 

 slati mi svoju krasnu radnju pod imenom „Die Pilzformen aus Sla- 

 vonien", da ju prosudim i da si stvorim njeki pojam o slavonskim 

 gljivama". 



„Ovo djelo sastoji se iz 3 velika svezka in folio u kojima su 

 svi miceti ilustrovani izvrstnim slikama, izradjenima po naravi od 

 samoga štovanoga pisca, koji i sada, prem SOgodišnji starac, riše 

 riedkom vještinom." 



„Proučavajuć ovo djelo osvjedočih se, koli je flora mikologijska 

 u Slavoniji bujna radi neizmjerne množine novih oblika i moradoh 

 žaliti, da je tako zanimivo i tako naravski naslikano djelo ostalo u 

 piščevoj ladici, a da nije svojina znanosti; ali se nadam, da če se 

 domača akademija u Zagrcl)u sklonuti, te ga javnosti 

 predati." 



„Tzmedju novih ovdje opisanih i naslikanih oblika, dva su napose 

 moju pozornost pobudila. Po mom mnienju jest to novi rod A g a- 

 r i c ina, koji htjedoh nazvati Slchnlseria \\ znak štovanja pram 

 velevriednom piscu i zamolih ga za dozvolu, da ga smijem objelodaniti. 



