170 



kornjaša iz Francezke, Grčke itd. za 300 tor. Više toga kupio je i 

 0(1 poznatoga koleopterologa Eduuiiiđa Reitter-a onda još u Beču, a 

 kod eksemplara od njega nabavljenih srečom je ostavio izvorne tiskane 

 ceduljice. 



Ne treba mi dokazati, da je ovako uredjenje zbirke mnogo 

 više komplicirano, nego ono običnije, gdje se na iglu dotičnih eksem- 

 plara odmah nabode ceduljica sa imenom , nalazištem itd., jer uz 

 tolike hiljade brojeva jedva je moguče , da se ne uvuče pogrješka ; 

 neka se samo broj poremeti, pa eno ti, gdje de usljed krivoga broja, 

 recimo, kornjaš iz Kavkaza paradirati kao hrvatski eksemplar. 



Kraj svega toga nabava Schlosserove sbirke od velike je vried- 

 nosti za nas. Prvo ved zato, što je služila za podlogu djela „Fauna 

 kornjaša", pa kako je tu opisana po gdje koja vrst, o kojoj ento- 

 molozi imadu razloga dvojiti, tako će se modi djelo to kontrolisati i 

 izpraviti, što bi nam bilo za uviek onemogudeno, da je ta zbirka prošla 

 u tudjinu. — Drugo vriedna je za nas zato, što je rauzejalna zbirka 

 te ruke neznatna, a sad de se te dvie zbirke stopiti u jednu ob du 

 evropsku zbirku, dočim valja s nova sakupiti gradivo za po- 

 sebnu i po ra g u d n s t i p o d p u n u d o m a d u z ]) i r k u , sastav- 

 ljenu , kako se to danas zahtieva od znanstvenoga zavoda. Jedino 

 onakove domade vrsti, na koje ne bi skoro mogli naidi, mogle bi se 

 uzeti iz te obdenite, dotično Schlosserove i muzejalne zbirke. 



Da se to napokon izvede, treba mnogo i neprekidne radnje, 

 treba čitavoga čovjeka, t. j. posebnoga entomologa. No podpisanomu 

 ne treba ni malo dokazivati, da se on ne može zajedno baviti svimi 

 granami zoologije, kod muzeja pako nema dosele entomologa. Usljed 

 toga je ovo polje, toli sa znanstvene koli sa gospodarske strane u 

 velike vriedno, kod nas podpuno zapušteno i zanemareno, dočim kod 

 drugih a i malenih naroda ima entomologa u izobilju , pače su u 

 novije vrieme amerikanske Sjedinjene države, Austrija, ugarska itd. 

 uredile posebne entomologijsko-gospodarstvene urede. 



S. Bnisina. 



Narodna imena životinja. „Jugoslavenski imenik bilina" vele- 

 zaslužnoga Dra. B. Šuleka, kao što je sjajno dokazao veliko bogat- 

 stvo našega jezika, tako je dobro došao i jezikoslovcu a i svakomu, 

 koji se biljem bavi, da je pako tako dokazale su vrlo povoljne ocjene 

 spomenutoga djela. Nema dvojbe, da narod naš ima može biti jednako 

 množtvo imena za životinje, a i to je blago, što ga valja sakupiti 



