225 



Rieči Gallove dojmiše se srca fiziologa; četa učenika njegovih 

 krenula je tim novim po Gallu pokazanim putem , proučavala je 

 anatomiju i fiziologiju moždani i živčevlja u obče; i akoprem nam 

 sastav i fiziologija toga najdivnijega organa još niti danas niesu u sva- 

 koj pojedinoj tacci poznati ; ipak se ved mnogo toga znade, i sve teo- 

 rije, bavei5e se fiziologijom naravnoga sna, koje su ustrojene u zadnjih 

 decenijah , temelje se na točnom poznavanju živčanoga sustava, a 

 poimence velikih moždani. 



üslied toga držim, da je u ime lagljega shvadanja ovih toli 

 zanimivih teorija neobhodno nuždno, da njekoje najvažnije stvari iz 

 anatomije i fiziologije živčanoga sustava , a u prvom redu moždani, 

 napomenem. 



Akoprem se slika neda skroz i skroz provesti , držim ipak da 

 je dozvoljeno ustrojstvo i funkcioniranje živčanoga sustava sravniti 

 sa ustrojstvom i djelovanjem našega brzojava ved s toga ; jer se tim 

 putem najlaglje i najjasnije daje predočiti sve ono, što je u sustavu 

 živčanoga sustava za njegovo funkcioniranje bitno. 



Sto se anatomije živčanoga sustava tiče, predi du sve one obde 

 poznate stvari iz makroskopičke anatomije njegove, a upustiti se samo 

 u histologiju najvažnijih mu dielova. U prvom redu nam valja razliko- 

 vati dvie bitne, a medju sobom i anatomički i fiziologićki posvema raz- 

 ličite sastavine živčevlja, naime živčana vlakanca (Nervenfasern i i 

 stanice živčanice (Nervenzellen, Ganglienzellenl Živci odgovaraju 

 žicam našega brzojava, a imadu samo tu zadadu, da viest dalje 

 vode; stanice živčanice pako odgovaraju po svojoj svrsi djelovanju 

 na brzojavnoj postaji postavljenih strojeva i činovnika: njihova je zadada 

 prispjelu viest do znanja uzeti i eventualno i dalje odpraviti. 



Nu živčani sustav nam je bolje i shodnije uredjen nego li i 

 najbolji brzojav. Dočim kod brzojava naime ista žica i žalostnu i 

 veselu viest vodi, dočim ondje ista žica vodi viest sada iz Pariza u 

 London, a sada opet iz Londona u Pariz; imade živčani sustav 

 posebne živce za viesti, koje se šalju iz središta na periferiju, a 

 posebne za viesti, koje idu sa periferije tiela u središte živčanoga 

 sustava ; a svaki živac spojen je sa posebnim — da tako kažem — 

 Morzeovim aparatom, sa posebnom stanicom živčanicom. Živci prve 

 vrsti zovu se po funkciji centrifugalni, a oni druge vrsti — živci 

 centripetalni. Centrifugalni živci mogu biti opet po funkciji, koju 

 izvadja dotični oigan, s kojim su skopčani raznovrstni n. p. motorni, 

 ako su sa mišicom spojeni, sekretorni, ako su sa žliezdom kakvom, 



15 



