228 



viest tom putem toga živca u centvum Viest de proći kroz g i 

 putem živca Ž u G i sada će mi rečena viest doći do znanja. Nu 

 na putu sa periferije do G može se s tom viešću još koješta dogoditi. 

 Ako je živac ž jače razdražen bio , može podražak mjesto da sav 

 putem kroz g i /^ u (? dođje djelomice zakrenuti anastomozom a u 

 motornu živčanu stanicu g' i odanle dalje centrifugalnim putem u 

 z'. Živac i' pako spojen je sa mišicom »», i mišica m će se uslied 

 toga skratiti. Mi kažemo onda, mišica m skratila se je uslied odraza 

 (reflexa). Ali buduć da je viest djelomice barem prispjela kroz g u Ž \ 

 odavde u G, doći će nam ta viest i do znanja. Ovo zadnje neka 

 razjasnjuje sliedeći primjer. Ja sam se — recimo - dotaknuo rukom 

 vrućega željeza ; u istom času osjetio sam bol i u istom času sam 

 već i nehotice ruku natrag povukao Ja onda kažem, da sam ruku 

 uklonio nehotice, t. j uslied odraza 



Moguće je medju inim! i sliedeće. Viest može proći kroz ž u g 

 i kroz Ž u G. Prispjev ovamo može viest još dalje nastaviti svoj 

 put kroz anastomozu A u motornu živčanu stanicu sive kore velikih 

 moždani G' i odanle putem odraza kroz /^.' \ g' \ z' do mišice m. 

 Mišica m će se i ovaj put skratiti. Ali dočim se je prije skratila bez 

 moje volje; skratila se je sada — tako barem mi u našoj sviosti 

 zaključujemo — uslied naše volje. 



Svaki put dakle, kadagod koja viest prispjevši u G putem ana- 

 stomoze A svoj put u G' nastavi i odavle putem odra/a mišicu m 

 na kontrakciju prisili, čini se nam, da smo dotično gibanje hoto- 

 mice izveli. 



Kao što su na slici spojene živčane stanice G \ G' pomoću 

 spone A^ tako si imademo predstaviti spojene sve milijune živčanih 

 stanica u sivoj kori velikih moždani medju sobom. Skup ovih anasto- 

 moza sačinjava t. zv. mehanizam za asocijaciju predstava; 

 dočim skup svih živaca, koji spajaju živčane stanice sive kore velikih 

 moždani sa periferijom, sačinjava tako zvani prometni m e h a n i z a m 

 (Projektions-Mehanismus ) Meynertov. 



Konačno mi valja navesti još sliedeći poznati pokus Ako se 

 piletu glava otvori i obje hemisfere (dakle i siva kora) velikih mož- 

 dani nožem odrežu, može takvo pile još dugo vremena na životu 

 ostati. Ono se odlikuje u prvom redu tim, što je očevidno izgubilo 

 svaku iiiiciativu u gibanju: ako se na miru pusti, sjediti će ciele 

 dane, poturiv glavu pod krila, kao da spava. Pile dakle nemože više 

 hotomična gibanja izvesti; ali se dadu kod njega izvesti još sva 



