230 



likih moždani i periferije prerezana. Sada nemogu viesti sa perife- 

 rije u centrum, ali ni iz centruma na periferiju: organizam nede 

 osjedati, što se oko njega sbiva, samosviest će mu potamnuti, a 

 poslije i sasvim izčeznuti, volju svoju, — da ju i imade, neće moći 

 izvesti, jednom riečju : nastupiti će san. 



Godine 1870. držao je fiziolog sveučilišta u Jen i, Yilim 

 Preyer '*, na kongressu njemačkih naravoslovaca i liečnika u Ham- 

 burgu predavanje, u kojem je razvijao novu teoriju sna. 



Putem pokusa dokazano je, da je za funkciju moždani kao i 

 za funkciju svih organa neobhodno potrebit u prvom redu kisik; — 

 pod funkcijom moždani pako razumieva Preyer i samosviest i mi- 

 šljenje i volju itd. — kisik pako, koji je za funkciju moždani potrebit, 

 dovadja se ovamo putem cirkulacije krvi. Nesviest, koja odmah na- 

 stupi, čira n. pr. uslied slabijega djelovanja srca pri pogledu kojega 

 strašnoga čina manje krvi u moždane dodje, i koja svaki put na- 

 stupa, kada se obje Carotiđes (glavne žile kucavice za moždanei tako 

 stisnu, da krv kroz njih u moždane doći ne može — potvrdjuje tu 

 izreku. 



To je dovelo mnoge fiziologe do toga nazora da sviest, misli 

 i volja niesu funkcija neke imaterijalne duše, nego da su funkcija 

 materije, da su proizvod nekih chemičkih procesa u materiji možda- 

 naisto tako, kao što je n. pr. i plamen samo proizvod nekih che- 

 mičkih procesa materije. 



Budući dakle, da čovjek u snu ni volje ni sviesti neima, bu- 

 dući da u snu misliti prestaje; uzrok tomu može biti samo to, što 

 su dotični chemički procesi u moždanima prestali. 



Uzrok pako tomu, što ti chemički procesi tako redovito, svaka 

 24 sata na neko vrieme prestaju, može biti dvojaki: 1. da se u do- 

 tično vrieme putem cirkulacije manje kisika u moždane dovadja ; 

 2. da je množina kisika, koja za vrieme sna u moždane dospieva, 

 doduše ista, ali da se sada kisik u druge svrhe upotrebljava. 



U promjeni cirkulacije krvi traže urzok snu Marschall 

 Hall, Blumenbach, Ha 11 er, Dur ham, Ottomar Kosen- 

 bach, Dragutin Lech ne r itd.; a u promjeni chemičkih procesa 

 u moždanima, nezavisnoj od cirkulacije krvi - Preyer, Pflueger, 

 Emil He u bel i drugi. 



Marshall HalP'^ i Hali er'' mišljahu, da su našli putem 

 pokusa uzrok snu u tom, što su za to vrieme moždani prenapu- 



