232 



Lothar Mayer u Berlinu'^ i Je ru solinski u Moskvi" 

 našli su, da natriiim lacticum, ako se subkutano aplicira, nikada, 

 a kada se iz nutra daje samo rieđko kao hipnoticuna djeluje. 

 E r 1 e r "^ i Franjo Fišer'"; koji je potonji po predlogu Men- 

 dela'^" natrium lacticum aplicirao kao klistir, niesu vidjeli pri ni- 

 jednom svom pokusu uspjeha 



Kako stvari danas stoje, ne može se dakle valjanost teorije di- 

 rektno pobiti, ali se neda niti dokazati. 



Vilo je zanimiva takodjer i Pfluegero va^' teorija. 



Poznato je, da tielo čovječje vedim dielom sastoji od bjelanjka ; 

 empirička chemička formula toga bjelanka svagdje je ista; a ipak 

 znamo, da se molekul organizovanoga bjelanjka znatno razlikuje u 

 bitnih svojih svojstvih od molekula neorganizovanoga, i da i mole- 

 kuli organizovanoga bjelanjka, sudeći po fiziologičkoj funkciji njihovoj, 

 u raznih orgauih sasma različita svojstva pokazuju 



Molekul bjelanjka, koji u moždanih sudjeluje pri mišljenju, 

 koji nas u kičmenoj moždini i u moždanih obavješćuje o raznih osje- 

 ćajih, koji u mišici mehanički rad izvadja, a u žliezdi slinu sgotavlja 

 — potekao je od istoga neorganizovanoga bjelanka, ali se je u sta- 

 nici oiganičnoga tiela preobrazio. Budući pako da je chemija poka- 

 zala, da molekul i živućega i neživućega bjelanka iz iste množine 

 ugljika, kisika, vodika, dušika i sumpora sastoji; mora da ima ta 

 silna razlika u svojstvih tih molekula svoj uzrok u izomeriji ili poli- 

 merizaciji tih molekula. 



Dakle izomerijom ili polimerizacijom postaje iz mrtvoga mole- 

 kula živući molekul. Niz ovakovih živućih, chemičkimi silami medju- 

 sobno svezanih molekula sačinjava tielo ljudsko; a imenito cielo 

 živčevlje, mišice i sveukupne žliezde sačinjavaju jednu jedinu nepre- 

 kidno svezanu masu, sastavljenu iz molekula živoga bjelanka, koji 

 su tuj nanizani jedan do drugoga tako od prilike, kako je na vrvci 

 biser nanizan. Svi molekuli spojeni su medju sobom, a promjena u 

 gibanju atoma ma kojega molekula ovoga niza uplivati će na gi- 

 banje atoma svih ostalih molekula. 



Ako se dakle gibanje ma samo jednoga atoma n. pr. u mole- 

 kulu koje živčane stanice promieni, ova će promjena u gibanju upli- 

 vati na gibanje atoma u molekulih živca, a u daljem redu i na gi- 

 banje atoma u molekulih mišice, koja će uslied toga svoj oblik pro- 

 mieniti, skratiti se. Već je prije spomenuto, da medju najvažnija 

 svojstva živuće materije, a u prvom redu živčanih stanica, spada 



