2f)2 



stiene u svietloj zoni uzrok tomu pojavu; naročito misli, da je sta- 

 nična stiena u dotičnom dielu gušća, sii'omašnija na vodi. Ovomu se 

 tumačenju prildjučuje i Haberlandt, ' pak i R. Junovicz, - 

 kad veli: „stanična jo stiena u obsegu svietlog pojasa od povoljnog 

 molekularnog sastava za jako lamanje svjetla". 



Ü promjenah kemičke naravi nalaze drugi opet uzrok tomu po- 

 javu, naročito S empolo vski,"* zatim Lohde,^ Chalon,'^ Tietz** 

 i dr. — Günther Beck' napokon naginje takodjer na mnienje, 

 da su kemičke promjene stanične stiene uzrokom tomu pojavu, koje 

 da se u ostalom današnjimi mikrokemičkimi sredstvi ne dadu doka- 

 zati; osim toga ide ga zasluga, da je isti pojav opazio i kod njekih 

 drugih bilina [Tamar ix, Carduus i t. d). 



Okolnost, da se je postanak svietlog pojasa dosele na vrlo raz- 

 ličite, često upravo protuslovne načine tumačio, potaknula me je, da 

 sam predmetu ovomu posvetio osobitu pažnju te pojav samostalno 

 iztraživao. Odabrao sam si u tu svrhu sjemene lui)ine od (JaiiriilrnlKs 

 sepiuni L. i Jpoiiwea purpurea L., uzevši obzira i na poviest njihova 

 razvoja. 



Palisadne stanice sastavljaju ovdje treći testalni sloj. Svietli 

 pojas provlači se u gornjem dielu stanica, dosta blizu drugoga te- 

 stalnoga sloja. Pojedine stanice su prizmatičke, svuda malne jednako 

 široke; visina im iznosi kod Con.ouU-ula..-it, 0'064 - 0074 mm., a 

 širina 0*009 mm., kod Ipomoeu su stanice nješto kraće. Ü oba slu- 

 čaja postale su od približno četvorinastih elemenata radijalnim pro- 

 duženjem. — U mladosti prije nego se opaža znatno odebljanje stiena, 

 nema svietlomu pojasu još niti traga. 



Ü stanicah tada još imade protoplasme, a čini mi se od važ- 

 nosti okolnost, da se je ta protoplasma upravo sabrala u gornjem 

 di(du stanica, baš u istoj visini, gdje kasnije nalazimo svietli pojas. 



Odebljavanje stiena polagano napreduje i to nepravilno. [iUmcn 

 čas se sužuje, čas opet razširujc, al je nedvojbeno najuži u gornjem 



• 1. c. 



- Dio Lichtlinie iii ileii Pri.snKMizellen der Siimeii.scliiilfii. Sitzber d Akd. 

 (1. Wiss Wien Bd. LX.YVI 1878 



•' Beitrii.i;- zur Kcimtiii.s-i des I]auo.s d<'i- SaiiuMisclialcu In Diss. Loiitzii;- 1871. 



M. c. 



■^ 1. c. 



^ In DÌS.S. Jena H" I 



' Verf,doi(;h(Mid(' .Viiatuniii' der SaiinMi von Vida und EriHim. Sit/,]),'!-, d 

 Akad. d Wi.s.s. Wien. VA. L.XXVll. 187s. 



