271 



jako tan">;encijalno stisnut te na poprieönom prorezu sasvim izče- 

 zava. Na tangencijalnom prorezu pako još se razabire, da su mu 

 stanice ostale tankostjene, okrugla ili eliptična oblika, sa premjerom 

 od 004 -0 06 mm. (si 39). — Epiđermu sastavljaju poliginalne, 

 0-021 0-04 mm. velike stanice (si 40). Stiene su im kutikula- 

 rizovane, osobito prema vanjštini znatno odebljane, površina njihova 

 ravna. Boja epiderme je žućkasto-smedja. — Nutarnja epiderma, 

 koja je proizašla od drugog staničnog reda nutarnjega omota, po- 

 svema naliči vanjskoj epidernii I ona je tanka, nješto svjetlije bo- 

 jiidisana kožica. Stanice su joj poliginalne, veličina jednako onoj 

 \anjske epiderme, a odlikuje se samo tim, da su im stiene nepra- 

 vilno odebljane, te se na površini prikazuju prugaste (si. 41). — 

 Zametak je kružast, periferan ; endosperm bogato razvit, a perisperma 

 nema. — 



Atriple X hortensis L. 



Plodovi su, kako je poznato, različitog oblika, trimorfički'. — 

 Oni postali u ženskom cvietu obaviti su dvolistnim perigonom ; jedni 

 od njih su veliki, žučkato-smedje boje, drugi opet za polovinu manji, 

 a boja im je zagasito siva do crna. U obiju je sjemenka oko- 

 mito položena, a obavita sjemenom lupinom, koja je kod vedih kož- 

 nata, kod manjih tvrda i lomiva. — Napokon nalaze se i plodovi, 

 koji su proizašli od dvospolnih cvjetova; ovi su obaviti peterodjelnim 

 perigonom, sjemenka imade horizontalan položaj, a sjemena joj je 

 lupina opet jednako sagradjena kao kod manjih plodova, koji su 

 se razvili u ženskom cvietu. — Sto se sjemene lupine tiČe, to 

 se je ista razvila od dvaju integumeaata , sagradjenih prvobitno 

 od četiri stanična reda. — Li velikih, od ženskih cvjetova proizašlih 

 sjemenka, sačuvala se je u sjemenoj lupini dobro razvita epiderma 

 (si. 42). Stanice su joj poliginalna oblika, do 0-05 mm. velike, jako 

 tangencijalno stisnute. Stiene jako su im odebljane, kutikularizo- 

 vane, boja tamno-smedja. Subepidermalni sloj (II.) na popriečnom 

 se prorezu niti ne opaža radi podpunoga sploštenja njegovih eleme- 

 nata, ali se zato na tangencijalnom prorezu može razabrati, da je 

 sagradjen od vrlo tankostjenih stanica, koje su nješto otegnute, dakle 

 valjkastog oblika. — Važniji i bolje razvit je tredi sloj, koji se je 

 razvio od vanjskog staničnog reda nutarnjeg omota. Stanice su 



» Scharlock, Bot. Ztg. ìólà. 



