395 



BIBLIOGRAFIJA. 



Amruš. Dr. Emil Ueber eineZoogloea-Form der Tuberkelorga- 

 nismen. Wien 1886. (Separat-Abđruck aus den Medizin. Jahrbüchern). 



Čestiti naš zemljak, koji se od nedavna u Stricker-ovom labo- 

 ratoriju za obću i eksperimentalnu patologiju u Beču bavi iztraži- 

 vanjem nižih organizama priobdio je zanimiv prinesak k bakteriolo- 

 gičnoj nauci. 



Dru. Amrušu je pošlo za rukom, da običnim načinom mašćenja 

 tuberkularnih organizama omasti neki novi došle neopisani oblik, 

 pod kojim se tuberkularni organizam pojavlja, te dokazuje kako je 

 ovaj oblik baš poseban organizam, a ne valjda ugrušana kakva orga- 

 nička tvar sa prisustvom individualiziranih tuberkularnih organizama. 

 Ovako vu zoogleu (kao što tu formu nazivlju) bilo bi po Strickeru 

 (koji jo proučio zoogleu mikroorganizama gnjilobei smatrati nekim 

 prelazkoin tuberkularnog organizma od njegove prosto bacilnrne forme 

 u oveče tielo, oveči organizam, koji je na svoju ruku kadar pora- 

 djati, bilo na koji način, bacila. - Smatralo se ovaj oblik kako mu 

 drago, zasluga je svakako G. Amruša da ga je znanosti razkrio. 

 „Tuberaiiosc zoogleique'-- gg. Malassez-a i Vignal-a nema odnosa sa 

 zoogleom g. Amruša, pošto masa od njih na taj način nazvana — 

 po njihovom izkazu — nije bila pristupna običnom mašćenju tuber- 

 kularnih mikroorganizama. 



Razpravi je dodata litograftrana tabla, na kojoj je sasvim liepi 

 sitnozorua prilika zooglee, u njezinim raznim prikazima. 



Božko Perićić. 



Beck. Dr. Günther. Flora von Südbosnien und der angren- 

 zenden Hercegovina. (Annalen des k. k. Naturhistorischen Hofmu- 

 seums. Wien, 1886. Bd. I. Nro. 4 ) 



Godine 1885. proputovao je pisac južnu Bosnu i Hercegovinu 

 te nam u navedenoj radnji podaje sliku flore ovih krajeva na temelju 

 vlastitih iztraživanja, kao i na temelju podataka, koji se o tom 

 predmetu nalaze raztrešeni u ukupnoj botaničkoj literaturi. Stare, 

 ved poznate stvari nastojao ie pisac, kako sam kaže, sa rezultati 

 vlastitih iztraživanja sjediniti u jedinstvenu cjelinu. Ova potonja od- 

 nose se poimence na floru visočina, koja bijaše dosele ostala manje 

 uvažena, a ipak je takodjer važna za poznavanje obdenitoga karak- 

 tera južpo-bosanske vegetacije. 



