29G 



Radnja obsiže dva diela: obdeniti i posebni. — U obće- 

 nitom dielu ..nalazimo ponajprije označene granice teritoriju, što ga 

 pisac nazivlje ,.jiižnom Bosnom" — ime, koje mu izključivo služi 

 samo za oznaku geografskog položaja, pošto ne obuhvada niti sa 

 političkog, niti sa geografskog gledišta tačno omedjašeno zemljište. 

 Nadalje crta nam pisac orografske i hidrografske odnošaje zemlje, 

 daje nam kratki geoložki pregled, iztičuć pri tom osobito paleozoičke 

 škriljeve, koji se nalaze na obiju strana Drine, a zanimivi su i za 

 botaničara radi osobite njihove flore. 



Klimi' tičkim odnošajem posvećeno je takodjer posebno poglavje. 



— Po Hann-u je srednja godišnja temperatura zraka u Sarajevu 

 9'2''C. — S razloga, što se je u neposrednoj blizini grada Sarajeva 

 naselilo više predalpinskih bilina, što nadalje vinova loza i južnije 

 voćke u prostom tlu dosta slabo uspievaju, misli Beck, da će se iza 

 duljeg motrenja pokazati, da je srednja temperatura u istinu manja 

 od 9"C. — Nasuprot tomu biti će srednja godišnja toplota u dolini 

 Drine medju Fočom i Gorazdom i lO^C. te bi prema tomu bila 

 dovoljna za gojitbu vinove loze, koje je tamo valjda pod turskim 

 gospodstvom nestalo. — U dolini Neretve zasvjedočuje obilno za- 

 stupana mediteranska flora popriečnu godišnju toplotu od barem 12"C. 



— Znnimiva je tablica, u kojoj nam pisac priobćuje temperaturu 

 vode u različitih vrelih uz dodatak njihove jakosti, kao i položaja 

 njihovog nad morem. Najhladniju vodu našao je na Prenj-Planini 

 (5-2C.) u visini od 1700 m., a najtopliju u blizini Sarajeva (11-SC.\ 



U južnoj Bosni našao je pisac samo dvie oštrije izražene bi- 

 linske regije: pred alpin sku naime i alpinsku. Prva siže p i- 

 priečno do visine od 1625 ra., kojom je ujedno označena granica 

 drveća, a druga od ove granice do najviših vrhunaca visočine (238S 

 m.). Osim toga možemo u predalpinskoj regiji razlikovati još dvie 

 podredjene zone, naime: doljnu ili kulturnu zonu sa šikarom, 

 knlturami i pašnjaci i gornju ili šumsku zonu, u kojoj pre- 

 težno dominira drveće sa padavim lišćem, pošto subalpinska zona 

 crnogorice u obće nigdje nije tipično zastupana. — Plnus Piimilio 

 dolazi doduše svuda, ali obično završuje šumska zona prema visu 

 kržljavom šikarom bukve ili sličnimi kržljavci od Picea vulgaris, 

 Rhamnus falla./;, JuniperuB nana, Ribes pciraeum, Lonicera alpigena. 



U susjednoj Hercegovini vladaju donjekle drugi odnošaji obzi- 

 rom na bilinske regije. Na Prenj-Planini razlikuje pisac: 1. Br le- 

 go vit u regiju, koja siže do visine od 920 m., gdje ujedno pre- 



