297 



staju naselbine ljudske i poljodjelstvo; u toj regiji nalazimo dvic 

 zone: jednu doljnu sa mediteranskom florom (loza, kajsija, kesten. 

 dud, smokva itd.) do 400 m. visine i drugu gornju sa livadami i 

 šikarom; 2. Predalpinsku regiju, u kojoj razlikuje opet šum- 

 sku regiju (od 900 — 1400 m.) sa listopadnim drvedem, naročito 

 bukvom, i nad njom regiju crno gori ce (od 1400 — 1650 m.), u 

 l^''5Joj je osobito karakterističan Pinn-< h'ucodermis Ant. ; napokon 8. 

 alpinsku regiju od granice drveća (1650 m.) do sljemena (2102 

 m.). To su malne gole pedine. U srpnju još je nadi u ponikvah 

 sniega. Flora vanredno je siromašna, samo po koji Finus Pumilio 

 oživljuje zelenilom svojim ovu pustoš. 



U daljnjem jednom poglavju razpravlja pisac o formaci ja li 

 vegetacije i nabraja alfabetskim redom biline, koje je u pojedinih 

 formacijah našao zastupane, tako \\ formaciji šikarskih šuma, bukava, 

 livada, zapuštenih oranica itd. — Ovim poglavjeni ujedno završuje 

 obdeniti dio radnje. 



Specijalni dio radnje obsiže sistematičku enumeraciju svihko- 

 likili bilina, našastili dosele u južnoj Bosni i Hercegovini uz oznaku 

 lokaliteta. — Nabrojene su medjutim u predležedem svezku samo 

 kriptoganie. Njekoliko brojeva neka služi za ilustraciju bogatstva 

 vrsti i varieteta u pojedinih bilinskih skupinah : Myxomycetes 2, SrJiiso- 

 phyta 19, Bncillariaceae 62, A^ijne 36, Fungi (incl. Lichenes) 133, 

 Biyoplììjta 156, Pteridophyta 30. - Hode li sistematička eiiunio- 

 racija fanerogama slicditi — ? 



Borbàs Vince V.: A siavoniai Quercus conferta meg az 

 alduna-melléki Qu, Hungarica nem egészen ugyan egy. (Erde^/. 

 Lapok. 1886. IIL). 



Pisac dokazuje, da slavonski (^)i(. confrrln nije identičan sa Qn. 

 lh(ìi<j(iri<a sa dolnjeg Dunava. 



Hire Dragutin: Friihlingsexcursionen am liburnischen 

 Karst. (Oesterreichische botanische Zeitschrift XXXVl. Jalirgang 

 l>a;^ 57. 88. Wien 1886.) 



Zur Flora des Croatischen Hochgebirges. (Oesterrei- 

 chische botanische Zeitschrift XXXVL Jahrgang pag. 344. 378. 

 Wien 1886.) 



U prvom članku priobduje pisac floristička svoja opažanja, što 

 ih je činio predprošloga proljeda prigodom trodnevnog svojeg bo- 



