305 



dalje opet sloj prugastoga vapnenca, koji se može smatrati krilom 

 onoga, koji bi prije spomenut. Još dalje jugo-iztočno pokazuje se i 

 opet greda vapnenca sa krinoidi, koja je i opet ekvivalenat onoga, 

 na sjevernomu rubu. Geoložki odnošaji pojedinih slojeva vrlo su za- 

 mršeni; težko je pojedine slojeve sliediti, jer su na mnogih rajestih 

 prekinuti, te se onda opet pojavljuje. Tako n. p. osamljene pedine 

 kod Pašterka i Rapolda posve su odieljene od glavnoga skupa, a 

 ipak nedvojbeno spadaju silurskim vapnencem Seeberga. To su do- 

 kazale okamine, koje su se na tomu mjestu našle. Korale je ved 

 G. Stäche našao kod Rapolda, a sam pisac je kod Pašterka našao 

 trilobite , {Cheirurus cf, Stcrnbergii, Bronteus sp.), a izim toga neke 

 brakiopode {Atrypa, Spirifer), bivalve, krinoide i koralje Pisac sliedi 

 sve pojedine slojeve, razpravlja o njih potanje i zaključuje našavši 

 u području iztočnih Karavanka još i Cardiola-horizoiit. 



Teller F.: Ein Zinnober führender Horizont in den Silur- 

 Ablagerungen der Karavanken (Verhandlungen der k. k. geologischen 

 Reichsanstalt Nro 12. S. 285- 294 god. 1886.) 



Tragovi starih rudokopa u silurskih naslagah Karavanka na- 

 laze se na vrelu Kankere. na podnožju Vernik-Grintavca u grabi 

 „Commenda". Kopale su se rude: zinkove (Sphalerit) i antimonove, 

 koje su sadržavale dosta dragih kovova. Analogne rude našaste su i 

 na sjevernoj strani Steguncka. Pisac iztraživao je nalazišta rumenice 

 na sjevernom obronku Rusa (od naroda zvan „Pod ruš"), te ono, 

 koje se nalazi na onoj strani podnožja Steguneka, koja je okrenuta 

 prema bistričkoj dolini. 



Vrhunac Ruš sastoji od vapnenca, koji je ekvivalenat siliirskoj 

 etaži F. kod Seeberga, koja bi u prijašnjoj razpravi opisana. Na 

 sjevernomu vrhu Rusa nalaze se ležišta rumenice, koja je prvi 

 obreo F. pl. Dorotka. Dosad su u svrhe rudarske uložena na ovom 

 mjestu dva proloma, gornji i donji. Gornji prolom leži na strmini 

 samoga briega Rusa. Na granici zone njegovoga vapnenca počimlju 

 slojevi škrilja. Pod glinenastimi škrilji, koji padaju prema zapadu 

 nalazi se po prilici jedan metar debeo sloj , koji je hrdjasto boja- 

 disan uslied ohrastoga produkta raztrošenja. U kami, koje taj 

 sloj sastavljaju je rumenica sitnouprsnuta. Prema tomu dakle vap- 

 nenac, rudni sloj te glinenast škrilj tvori konkordantan slied. Donji 

 prolom pokazuje vapnenac, u koji je sad u vedoj sad u manjoj mjeri 

 uprsnuta rumenica. I ovdje leži taj sloj na granici škriljastoga sloja. 



20 



