306 



Drugo nalazište rumenice leži na podnožju 8teguneka. Vap- 

 nenac toga vrha spada istoj zoni kao i onaj Storžića, koji bi u pre- 

 didućem izvadku opisan. Stegunek prema ZJZ je posljednji rub gre- 

 đaste zone vapnenca etaže F. Pisac pobliže razmatra stratigrafske 

 odnošaje Steguneka, a svršiv to, opisuje pobliže ležišta rumenice. 

 Ležišta ta leže dielom na .11., dielom na sjeverozapadnomu rubu gre- 

 dastih vapnenaca (Riffmasse). Na jugoiztočiioj bočini nadjeno je do- 

 sada jedno ležište. Odnošaji toga ležišta slični su onim, kod ležišta 

 na podnožju Rusa. Na sjevero-zapadnoj strani Steguneka urinuta su 

 dva rova, donji u glinenaste škriljeve. Gornji rov odkriva na jednomu 

 mjestu granicu medju vapnencem i škrilji , nadalje zonu sa bakre- 

 nimi rudami i sitnouprsnutom rumenicom. Na kraju su vapnenci 

 tamnobojadisani i mnogo su slični onima ugljevne tvorbe. Prepleteni 

 su žicami Calcita. Vrlo zanimiv je neki maleni prolom. Vidi se kako 

 neka crvenkasta raztrošena kam, koja leži povrh sivoga vapnenca, sa- 

 držaje Malachita te Azurita. Crvenkasta ta kam sadržaje i rumenice. 

 Vrh ovoga proloma leži stari, zapušteni rov, koji takodjer sadržaje 

 vapnenca sa rudami. Na ovom mjestu vidi se kako se ona zona, 

 koja rude sadržaje nastavlja u dubljinu. 



Za 130 metara više posljednjega proloma nalazi se opet ležište 

 bakrenih ruda sa rumenicom i to na najvišem mjestu u najgornjih 

 slojevih. 



Jugoiztočno od toga mjesta leži glavna strmina Steguneka, 

 koja je gotovo okomita stieim. Na podnožju te stiene opet leži ru- 

 menica i to uprsnuta u porozni vapnenac. I ovdje ju prate gline- 

 nasti škrilji. Napokon posljednje nalazište rumenice na Steguneku 

 nalazi se nešto južnije. Osamljen je to gorski izdanak, a sastoji se od 

 krinoidnoga vapnenca, koji osim Malachita, sadržaje i Azurita i rumenice. 



Na sjevernoj strani Steguneka nije se dosada našlo nijedno na- 

 lazište rumenice. 



Konačni rezultati piščevoga iztraživanja mogu se u tri tačke 

 sjediniti. 1. U iztočnih Karavankah nalaze se i silurska ležišta ru- 

 menice (ima ih i triadičkili te permskih). 2. Humenica večinom je 

 uprsnuta u J(ami stalne zone, nikad se ne nalazi kao hodnik ili 

 u pločah. Obično je u savezu sa Malachitom te Azuritom. 3. Gredast 

 vapnenac etaže F (kamo i zona rumenice spada) pokrit je glinenasto- 

 škriljastimi sedimenti i to dielom Phylliti, dielom Quarzphylliti. 



Konačno auktor upozoruje, da su opisana ležišta jedina si- 

 lurska ložišta rumenice u južnih Alpa. Sjeverne Alpe imadu više ta- 



