309 



Zove ga zato tako, što misli, da ta kam potiče iz kredne periode. 

 Drugu eruptivnu kam opredielio je pisac kao Basalt. U bugarskomu 

 Podunavju konstatovaiia je ta kam samo na mjestu medju riekami 

 Osamom i Jantrom, i to medju Suhindolom i Delisjulom. Basalt 

 tvori ovdje više humova sa visinom od 150—480 metara. 



Pošto je pisac tako obdenito razvio pregled formacija, opisuje 

 on pojedine ekskurzije potanje. Ü ovom referatu stegnut éemo se u 

 toliko, što demo navesti dva profila, koji oba pružaju jasnu sliku 

 svih onih tvorina, koje se pojavljuju u jur nabrojenih formacija. 



Prvi profil crta geologičke odnošaje od sofijske kotline preko 

 Ćurjaka, Orhanije, Lakavice, Karaša, Karlukova prema Lukovitu, a 

 pokazuje sliedede tvornice. 



1. Aluvij. 2. Diluvij. 3 Bieli kredni vapnenac sa Exogijra 

 i liiuceramus. Spadaju valjda u Cenoman. 4. Laporasto - pjeskuljaste 

 kami sa hieroglifi , te glinenasto pjeskuljaste i glinenasto-vapnene 

 naslage što spada valjda u Gault. 5. Glinenasti pješčenjaci i lapori 

 sa orbitulinami. Spadaju u Aptien. 0. Urgonien, sa okaminami: 

 Exoiiijni interrupta E. de From ; Cyprina rostrata Fitt ; Ciduris 

 Lardiji Desor; Rh y nel io nata lata d' Orb. 7. Neocom, sastoji se od 

 laporastih te glinastih pješčenjaka. 8. Crveni i bieli pješčenjak sa 

 konglomerati i pješčenjaci, koji imaju žice Quarza. 9. Paleozoički 

 Phylliti. 10. Žice Porphyrita i Andesita. 



Drugi profil crta geoložke odnošaje od Glave Panege, Lukovita, 

 Čunakovaca, duž Iskera prema Dunavu. Pokazuje sliedede tvorine 

 1. Lö.ss. 2. Sarmatske naslage i to: b) gore krupnozorni pješčenjak, 

 doli laporast pješčenjak : a) oolitne naslage sa Cardium obsoletum, 

 Modiola Volh'/jiiira^ Troclius pictus, T. quadristriatus, Tapes gregaria. 

 3. e) masna glina sa sadrora, d) pjeskuljaste naslage, c) glina sa 

 sadrom, b) oolitičan vapnenac ; a) modruljasta masna glina. 4. Ooli- 

 tičan vapnenac. 5. Ceritijski vapnenac (takodjer oolitičan). 6. Masan 

 lapor dolje modruljast pjeskuljast bez okamina, gore žudkast sa 

 Cnrdinm obsoletum, C. piicatum^ Tapes gregaria ; gore više sivi Tegel. 

 Najgornji sloj sastoji se iz tvrde gline sa otisci Bulla, Modiola, 

 Tioclms, Mactrn , Cardiitm. 7. Krupnozrni pješčenjak sliepljen vap- 

 nenim cementom , djelomice oolitičan sa okaminami : Modiola Vol- 

 hynica, Mactra Podolica, Cardium obsoiefnm itd. 8. Modruljast lapor. 



Cenoman 9. a) modruljast vapnenac sa česticami kremena, 

 b) krupnozrni bieli vapnenac, c) vapnenac sladoru nalik. Gault 

 10. a) tinjast, laporast pješčenjak i modruljast lapor, b) pjeskuljast 



