Na svojim izletima, kao i na ljetovanju u praznicima, sa- 

 brao je zbirku šišaka, medju njima i redjih, pače novih vrsti, 

 a kroz više godina bavio se i sa odgojem osa šiškarica iz 

 sabranih šišaka sa povoljnim uspjehom. Zbirku šišaka, kao i 

 zbirku kornjaša, rilčara i opnokrilaca ustupio je našem zem. 

 zoologičkom muzeju, pa je te zbirke velikim trudom sam i 

 uredio. U tim zbirkama su mnogi zanimljivi kukci, a i rijetki 

 zastupnici, osobito južni tipovi. 



Mojoj molbi pripravno se odazvao, i na temelju muz. 

 zbirke i podataka složio popis si sara do uključivo god. 1900., 

 kao što je složio i hrvatsku nomenklaturu životinja za srednjo- 

 školsku našu obuku i to za sve skupine osim ptica i kukaca. 



Sa profesorom Beyerom priredio je knjigu kemije i mine- 

 ralogije za niže razrede srednje škole. 



Dionička tiskara izdala je god. 1891. „Etikete za entomo- 

 lošku školsku zbirku," gdje je na 15 listova kartona odabrao 

 zgodne tipove za djačke zbirke kukaca, kod svakog kukca la- 

 tinsko i hrvatsko ime uz kratke biološke podatke. 



Osim toga publicirao je članke i po ovim časopisima: 

 Nastavni viestnik, Šumarski list, Lugarski viestnik i Pobratim. 



Kao zoolog na kr. šumarskoj akademiji zdušno se pri- 

 hvatio posla, da velikim trudom i nužnim razumievanjem složi 

 zbirku, u kojoj se osobito ističe Ijepa, bogata, poučna i za 

 obuku zgodno udešena zbirka kukaca svih odjela. Klub šum. aka- 

 demičara izdao je u 2 sveska njegova predavanja kao škripta. 



Kad mu je zemaljska vlada povjerila upravu entomološke 

 sekcije hrv. biološke centrale, trudio se oko zbirke i knjižnice 

 ove nove naše institucije, a bio bi po svojoj spremi bez sumnje 

 i više učinio, da ga nije boljetica prije 3 godine oslabila. Nje- 

 gova izvješća i strukovna mnijenja dokazom su savjesnog rada 

 i na ovom području. 



U zadnjim godinama odgajao je smokvinog podkor- 

 njaka (Hypoborus ficus), sabirao podatke za radnju o bole- 

 stima smokve, a odgajao je i šijaka (Piatypus cylindrus) Na- 

 šao sam tom obilne literarne bilješke u rukopisu. 



Naš Korlevič govorio je i pisao hrvatski, njemački, tali- 

 janski i franceski, vladao je ovim jezicima potpuno, a znao je 

 dosta i engleski. To znanje jezika vrlo mu je dobro došlo, da 

 laširi strukovno svoje znanje literaturom iz tudjih jezika. Samo 



