je stekao i osposobljenje iz matematičko prirodoslovne struke. 

 Službovao je u gimnaziji varaždinskoj, zagrebačkoj, osječkoj i 

 riječkoj, u potonjoj sve do godine 1889. kad je premješten u 

 gimnaziju zagrebačku, u kojoj je službovao sve do svog umi- 

 rovljenja godine 1909. Godine 1899. imenovan je učiteljem šu- 

 marske zoologije u kr. šumarskoj akademiji, gdje je niz godina 

 uspješno službovao. Prije nekoliko godina povuče se i odanle, 

 tako da je u zadnjim godinama samo još djelovao u služ- 

 benom svojstvu upravitelja entomološke sekcije naše biološke 

 centrale. 



Premda je bio u svakom predmetu svoje struke spreman već 

 je za rana zavolio entolomogiju. Pod utjecajem znanaca specija- 

 lista mladenačkim se žarom bavio ponajprije kornjašima, pa je 

 složio zbirku ovih kukaca. Njegov sveučilišni drug, vrsni kole- 

 opterolog, sada već pokojni Ganglbauer, riječki mjesni zapo- 

 vjednik Hoffmann, te ini znanci, s kojima je u živom saobra- 

 ćaju stajao, podržavali su u njemu zanimanje za ovu skupinu 

 kukaca, a čudnovato je, da baš o ovim kukcima nije ništa štampom 

 izdao. Utjecaj opet drugih znanaca, opaža se u njegovom lite- 

 rarnom radu. Poznanstvo sa Dr. G. pl. Horväth-om, sada 

 dvorskim savjetnikom i ravnateljem ug. nar. zoologičkog mu- 

 zeja u Budapešti učini, da se naš Korlević stane baviti drugom 

 skupinom, a to ga je potaklo na publikaciju članka o rilčarima. 

 Uslijed poznanstva s pokojnim Konow-om, zatim s Mocsä- 

 ry-jem, Friese-om, Mayr-om, Handlirsch-om, Birö-om, 

 sve uvaženim entomolozima, raspirila se u Korlevića ljubav 

 za Hymenoptere. U prvoj svojoj raspravi godine 1885. razlaže 

 opću orismologiju opnokrilaca: „Pokušaj hrvatskoga entomo- 

 logičkoga nazivlja," a nabraja nadjene naše ose pilarice, dok 

 godine 1890. daje prilog fauni hrvatskih opnokrilaca. U mje- 

 sečnim sastancima prirodoslovnoga društva držao je predavanje 

 o svojim miljenicima, šiškama. Kasnije je tomu još mali prilog 

 nadodao. Pod njegovim utjecajem pošle su u svijet po Frieseu 

 prozvane nove vrsti pčela Andrena dragana (po omiljelom 

 našem lovištu Dragi, u okolici riječkoj), croatica, liburnica. 

 Prirodopisci, koje je put vodio preko Rijeke, strukovnjaci ento- 

 molozi često su se obraćali na Korlevića, da dobiju željeni ma- 

 terijal, nužna razjašnjenja, a nisu doista imali razloga potužiti 

 se na njega; on je uvijek bio na nesebičnu uslugu pripravan. 



