61 



bila, da se Velebit nije ustobočio od razine morske pak do nebotičnih 

 vrhova sa svim prijelazima od flore mediteranske do flore alpinske, koja 

 je po njegovim formama čudesna. 



Zaprjeke i poodmaklo vrijeme ponukale su dr. Degena, da štampa 

 jedan dio iz uvoda svoga djela, koji nam podaje u raspravi gornjega na- 

 slova na 96 stranica u vanredno uglednom obliku, koja služi na čast na- 

 kladnicima, kao i Degenovoj desnoj ruci dr. Simonoviću, odvjetniku u 

 Zomboru, koji je za djelo svojim trudom namaknuo brojne, nužne i oso- 

 bito vjerne fotografije, koje se rijetko nadju u naličnim radovima. 



Degenova rasprava ima ove otsjeke: Boden und Kulturland. 

 (5.-7.) Alp- und Weidenwirtschaft. (7.-26.) Behausungen. 

 (26.-56.) Die Weiden (56.-84.) Die Alpenweiden (84.-96.) 



Prema ovom sadržaju ima u ovoj raspravi gradiva za gospodara, 

 etnografa i botaničara, pogotovo za onog drugoga. 



Botaničarima predočuje prof. Degen floru pašnjaka, koje (po HoUu) 

 dijeli u kategorije. U prvu kategoriju spadaju mršavi pašinci (pašišća u 

 Istri) po kojima raste rijetka čuperasta trava ili razni korovi i štričci. Pa- 

 šinci druge kategorije obično su podaleko od naselja na kojima se trava 

 zbija u ledinaste plohe, ali još uvijek pokriveni kamenjem. U treću kate- 

 goriju spadaja pašinci na kojima ima drvenastih biljaka, koje su više 

 manje opasene, ali im je rastlinstvo dosta bujno, dok idu u četvrtu kate- 

 goriju oni pašinci, koji leže na velikim visinama, gdje šuma prestaje. 

 To su u Gorskom kotaru „plane" i „laži" po kojima pase na Velebitu 

 domaće blago cijelo ljeto. Na prvim pašincima, koji zapremaju 93 «/o pri- 

 morskog krasa, a leže po pristrancima i kamenim „krasama", raste bilje 

 medju kamenjem, u rasjelinama, raspuklinama, ima po njima malo trave, 

 mnogo stričaka, aromatičkih bokora (Satureia variegata, S. subspi- 

 cata,Helichrysum italicum,Teucrium polium,Salvia Berto- 

 lonii) pak Rubus amoenus, Juniperus oxycedrus, Crataegus 

 transalpina, Rhamnus intermedia, Colutea arborescens, Co- 

 ronilla emeroides, Prunus spinosa, Rosa polyacantha, Pali- 

 urus itd. Na ovim pašincima dominira od trava Bromus erectus 

 svojim južnim varijetetima, a flora im je obilata. Flora je ovih pašinaca 

 bujna, a Degen izbraja do 200 vrsta, koje su „najobičnije". 



K drugoj kategoriji možemo dodati pašince u dragama, gdje se je 

 bilje okupilo po naplavinama, gdje se u ledine zbijaju Poa bulbosa, 

 Bromus sterilis, Taraxacum laevigatum, Potentilla Tomma- 

 siniana, Medicago minima, Geranium rotundifolium, Trifo- 

 lium campestre, nekoje Orhideje, Ornithogalum i Muscari — vrsti, no 

 ovi pašinci služe kao „sjeno kose". 



Od trava dominira Festuca valesiaca, koja druguje kraj mora 

 sa Cynodon Dactylon, Koeleria splendens i Dactylis hispa- 

 nica, dok je u jugo-zapadnim krajevima Zrmanje mnogobrojna trava 

 Andropogon Ischaemum, koja se zbija u „Ischaemetume", koji po- 

 krivaju daleke prostore n. pr. na platou Bravaru više Obrovca, na Zidinoj 

 vješici više jesenice i u jednoj „ogradi" medju Selinama i Starim gradom, 

 u Dalmaciji. 



