62 



Treća kategorija livada leži u regiji bukve ili smreke, počimajući u 

 visini od 900 m. u kojoj se gube elementi mediteranske flore, koje zami- 

 jenjuju montani elementi. Od trava ima u toj kategoriji više vrsta Po a i 

 Festuca pratensis. Kao tipične primjere navodi prof. Degen Dučinu 

 poljanu, medju Metkom i Starim gradom (1150 m.), pašnjak na Sinjalu više 

 Švice (620 m), Alančić u sjevernom Velebitu (1500 m.) i Štirovačku po- 

 ljanu poviše Metka (1310 m.) U nekim dolinama dominira Loli um pe- 

 renne, u drugima pada u oči kumin (Carum carvi.) Ovakove livade 

 služe kao „kose" ili „kosanice". 



Na visokim poljima, koja imadu vrela i potočiće, razvila se druga 

 flora, koja često prelazi u „Pungentetum" (Festuca pungens, Ca- 

 rex sempervirens). Kao primjer navodi Degen Bunjevačku poljanu 

 (do 1275 m.) za koju je značajan V erat rum Lobelianum, pak Va- 

 gansku kosu pod Babinim vrhom (do 1300 m.). 



Na vispoljani Like razlikuje Degen tri kategorije: Callunete, krase 

 (Karstheide) i vlažne livade, koje obično služe kao košenice. 



Callunetu pokriva Ličaninu otvratna vr istina (Calluna vulgaris) i 

 bujad (Pteridium aquilinum.) Na krasama pada u oči u korov medite- 

 ranskih biljaka, dok je obćinske pašnjake katkad zapremio Carduus 

 acanthoides. Močvarnih livada ima sa istočne strane Velebita, a kad 

 presuše, porastu po njima nekoje trave, šaševi, sitine, preslice, koje da- 

 vaju „kiselo sijeno". Najsočnije livade i pašnjaci ličke vispoljane leže u 

 lugovima, gdje se i ovce žirom hrane. 



Za alpinske laže i plane, a u pojasu klekovine (Pinus mughus), 

 značajna je trava Bromus reptans, od šaša na mnogim mjestima Ca- 

 rex humilis i C. montana. Za primjer navodi Degen neki kraj po- 

 više Lukovo— Šugarja (do 1200 m.). Veliki pašnjak Javornik pod Badnjem 

 ima malo trava, a više drugog bilja kao n. pr. Leontodon hastilis, Crepis 

 Kitaibelii, Cerastium fontanum, Potentila australis, Globularia bellidifolia, 

 Thymus balcanus, Calamintha alpina, Silene multicaulis, Crocus neapoli- 

 tanus i dr. Suhe pašince ukrasuje Rosagentilis i R. spinosissima 

 var. magalacantha. Na tjemenicama vrhova žive u ledinastim udru- 

 gama Cetraria islandica, spomenuta Globularia i Arctosta- 

 phyllos uva ursi. Dubokim livadama prekrasnim je uresom s proljeća 

 Narcisus angustifolius. 



Položeni pristranci Babjega vrha (1798 m.) pokriveni su sa Festuca 

 pungens, stvarajući tako jedan „Pungentetum". Od biljka — pratilica bi- 

 lježi prof. Degen 60 vrsta medje ovima Anthyllis Jacquini, Oxytropis 

 dinarica, Scorzonera rosea, Edrajanthus croaticus, Asperula Beckiana, Gen- 

 tiana tergestina, Solidago alpestris, Campanula velebitica, Cerinthe alpina, 

 Ptarmica Visianii, Coeloglossum viride, Thesium Parnasii, Dianthus bebius, 

 Trinia longipes, Linium alpinum, Biscutella alpestris, Campanula eliptica, 

 Erigeron polymorphus i dr. 



Profesor Degen svršava svoju raspravu sa onim biljem, koje se 

 naselilo oko pastirskih stanova. To su tipovi, koji ljube crnicu ili takove 

 biljke, koje raznose ovce ili se rasplodjuju neprobavljivim sjemenjem. 



Dragutin Hire. 



