82 



Time dobivamo uopće tek onu brzinu, koja nas ovlašćuje na 

 to, da možemo govoriti o „struji". T. j. „same" struje ne gra- 

 niče jedna sa drugom, nego svaku ekvatorijalnu struju, naime 

 sjevernu i južnu, prate izvana koncentrički kolobari ili tokovi 

 sa sve to manjom brzinom gibanja vode. Na skrajnim grani- 

 cama dakle, iza onih „mrtvih hnija" odmah navaljuju povratne 

 struje. 



Ostavimo sada vehke oceanske struje i obratimo se k onim 

 manjih i više zatvorenih mora, jer u onim manjim morima vla- 

 daju glede struja često druge prilike. Morske struje naime ne- 

 maju jedinstveni uzrok. Moram ali odmah ovdje već primijetiti, 

 da su im ipak učinci, obzirom na biologiju, svuda jednaki. Da 

 ne govorimo o svim takovim manjim, ili kako se takodjer zovu 

 nuzmorima (Nebenmeere), dosta je da promotrimo ono, koje 

 nam je i najbliže, a to je Mediterransko ili naše Sredozemno 

 more. Dakako da i na ovo djeluje rotacija i gravitacija, ali je 

 ipak tuj još nešto drugo, što udara još jače svoj biljeg, tako 

 da se učinak gore spomenutih sila, ako i ne briše, a ono za- 

 sjenjuje ihti rek bi svakako potiskuje u pozadinu. 



Dokazano je, da se u Sredozemno more premalo rijeka 

 izlijeva. T. j. gubitak vode isparivanjem je veći od pritoka sa 

 strane rijeka, a i kiše. Sto je tomu posljedica? S jedne strane 

 spuštanje morskoga niveau-a, s druge strane sve veća koncen- 

 tracija soli. To se naravski mora izravnati, i u ovom slučaju 

 može, jer Sredozemno more stoji kroz Gibraltarsko tijesno (ovo 

 je daleko važnije od Sueza) u direktnom savezu sa Atlantskim 

 oceanom. Iz ovoga potonjega dakle navaljuje voda u Sredo- 

 zemno more, ali da se i nejednakost u koncentraciji soli izravna, 

 izlijeva se ona voda iz dubina Sredozemnog mora, koja je sla- 

 nija i teža u Atlantski ocean. Imamo dakle kod Gibraltarskog 

 tijesna dvije struje: jednu iz Atlantskog oceana, površnu i više 

 slatku u Sredozemno more, a drugu abyssalnu, više slanu i hlad- 

 niju i težu, iz Sredozemnog mora u Atlantski ocean. 



Sad ćemo dakle najprije tu površnu struju počam od Gi- 

 braltarskog tijesna dalje pratiti. Kako se voda iz Atlantskog 

 oceana izlijeva kroz tijesno u Sredozemno more, posve je na- 

 ravski, da se prošav kroz tijesno odmah na to slatka i laglja 

 voda opet raširuje. I ako si sad smjerove strujanja lagljega ra- 

 zumijevanja radi rastvorimo u nekoliko pojedinih divergentnih 



