90 



morske struje. Čista fauna nekoga predijela dobila bi se dakle 

 bolje na otvorenom moru, gdje nema struja. I evo dakle pra- 

 voga ključa za razumijevanje kosmopolitizma ovih sitnih plan- 

 ktonskih stvorova. 



Nadalje mnoge životinje, kao na pr. Medusae, treba da 

 probave jedan dio svoga života u velikim morskim dubinama» 

 gdje jedino vlada onaj mir, koji je potreban za tako nježne 

 stvorove, da se potpuno razviju. Nu pošto ne će i hrana u do- 

 voljnoj množini da dopre u te krajeve, zapute se ovakove ži- 

 votinje same da ju potraže. U stanovito godišnje doba dižu se 

 instinktivno u vis i dospijevaju tako prije ili kasnije u morsku 

 struju, koja ih već sama izdašnije hrani i preko toga još raz- 

 nosi do obala, gdje se nalaze pravi pašnjaci za njih i za nji- 

 hove mlade. — 



Nu predjimo sada na sasvim praktično polje. Već smo 

 spomenuli i one veće i najveće morske životinje, koje raspo- 

 lažu sa tako jakim samosvojnim gibanjem, da isto prkosi svakoj 

 struji, a to su poglavito Ribe, kao glavni reprezentanti t. zv. 

 nektona. I one se zalijetaju i to aktivno u struje, jer ondje na- 

 laze obilne hrane za sebe. Kad im se svidi mogu ih dakako 

 i opet po volji ostaviti. Jedna obala je sad više gola i neplodna, 

 dočim ima na drugoj bujne vegetacije. Nu sama obala i ne do- 

 lazi toliko u obzir, već poglavito rijeke, koje se kod obale iz- 

 lijevaju. Dakle na jednoj obali izlijevaju se velike i jake rijeke, 

 koje su proticale kroz plodne krajeve, a drugdje pravih rijeka 

 skoro i nema, ili protičući kroz goli krš, nisu se ni mogle 

 osobito snabdjeti sa mnogo organske substancije. Struja ali, koja 

 pokraj obale teče i to izjednačuje. Ona raznosi hranu iz plod- 

 nih krajeva i u onakove, koji na njoj oskudijevaju. Uslijed toga 

 dalje od obale van u širokom moru i nalazimo svuda na gotovo 

 jadnaku napučenost organizama — planktona. Može li se sad 

 tuj govoriti o iscrpljenju stanovitoga mora obzirom na Ribe? 



U nekom manjem zatvorenom moru još bi se i mogla ko- 

 ličina Riba donekle umanjiti, ali samo privremeno. Nu ako bi 

 ipak diljem svih mora začelo prejako lovlenje Riba i tamanjenje 

 njihovih jaja sa onim ogromnim mrežama, koje upravo stružu 

 morsko dno, koja korist onda pojedinoj državi, da u svojem 

 okolišu i još tako racionalno u tom pogledu gospodari? 



