Predavanja i različiti članci* 



V D V 



Termodinamika u kemiji. 



Napisao dr. Fran Bubanović. 



§ 1. Toplina je forma energije, s kojom kemičari u svom 

 radu i istraživanju imadu osobito mnogo posla. Zato moraju 

 i kemičari, da obrate pažnju onoj grani fizike, koja se bavi 

 eksperimentalnim i teoretičkim ispitivanjem te forme energije t. j. 

 nauci o toplini. 



Istina i na području same kemije postoji već od prve po- 

 lovice 19. stoljeća grana kemije, nazvana termokemija, što no 

 je osnovana radovima Hessa (7. izdanje njegovih „Osnova 

 čiste kemije" izašlo je na ruskom jeziku 1849.), a podignuta 

 je na zasebnu visinu lijepim rezultatima 1. Thomsena od 

 1853. god. dalje (danski kemik) i M. Berthelota od 1863. 

 god. dalje (franceski kemik). Ova je grana kemije nastojala ri- 

 ješiti problem o kemičkoj afiniteti na osnovi proučavanja 

 termičkih prilika kod kemičkih reakcija. Ali krajem svega toga 

 nijesu kemičari općenito operirali s pojmovima i zasadama 

 nauke o toplini. 



S druge strane bila je nauka o toplini ono područje fi- 

 zike, gdje su se usredotočili poglavito teoretički radovi 

 ponajboljih duhova fizikalne nauke, koji su izgradili meha- 

 ničku teoriju topline. Treba samo spomenuti imena kao 

 Helmholt z, Clausius, William Thomson (Lord Kelvin), 

 Boltzmann i t. d. Taj teoretski dio nauke o toplini nazvan 

 je poradi snošaja topline spram mehanike (dinamike) termo- 

 dinamikom, a u centrumu te teoretske fizikalne grane stoje 

 po Clausiusu tako nazvani prvi i drugi glavni stavak 

 termodinamike. 



