95 



Kemija je već od svojih prvih početaka usko vezana s fi- 

 zikom. Ali u novije vrijeme nastala je ta veza još tjesnijom; 

 došlo je do postanka i razvitka (od god. 1885. dalje) posebne 

 jedne grane kemije, što no se nazivlje fizikalna kemija. 

 Ona nije karakterizovana samo time, što se služi fizikalnim apa- 

 ratima kod svojih istraživanja, nego je baš njezina osnovna 

 oznaka u tom, što je kemija, izrabivši oba stavka termo- 

 dinamike, došla na svom specijalnom području do teoretičkih 

 zasada, koje će kao opsežni naučni principi oplođivati znatan 

 dio kemičke nauke u budućnosti. 



Taj korak poduzet je u prvom redu sa strane čistih ke- 

 mika, pa treba kod toga osobito istaknuti Augusta Horst- 

 manna, koji se od 1869. god. posvetio teoretičkom radu poradi 

 toga, što mu je vid nastradao. On je uveo drugi stavak 

 termodinamike u obrađivanje kemičkih problema. Iza njega stekao 

 je najviše zasluga na tom području Holandez I. H. van'tHoff 

 (od god. 1884. dalje), kojeg radnje znače pravi osnutak fizikalne 

 kemije. Od tog vremena služi se i kemija termodinamičkim do- 

 kazima u svom radu, a kako su oba stavka termodinamike 

 iskustveni zakoni, dolazi time teoretički dio kemije 

 na solidnu i čvrstu bazu. Potrebno je zato svakom misaonom 

 kemiku, da pozna glavne zasade termodinamike. 



§ 2. U čovječjoj koži završuju se živci, kojima raspozna- 

 jemo, da li u nekom predmetu imade više ili manje tophne t. j. 

 da li je hladno, mlako, toplo ili vruće. Ali ti stupnjevi topline, 

 do kojih dolazimo s našim temperaturnim osjetilom 

 (Themperatursinn) ne dadu se međusobno kvantitativno uspore- 

 đivati, drugim riječima, mi ne možemo direktnim osjećanjem 

 topline doći do jedinice, s kojom bi mjerili njezin razhčiti stupanj 

 u pojedinim tjelesima. Za mjerenje tog „stupnja topline" 

 ili „temperature" pronađeni su zgodni aparati istom u vezi 

 s pojavom, da se pojedina fizikalna svojstva, na pr, volum 

 tjelesa, mijenjaju pod utjecajem promjene stupnja topline. Tako 

 se došlo do otkrića termometra. 



Pomoću tog aparata pošlo je primjerice za rukom pratiti 

 promjene, što se zbivaju s toplinom, kad dolaze u doticaj 

 tjelesa razne temperature. Tako se dalo konstatirati, da to- 

 plina prelazi, struji ili teče s jednoga tijela na drugo tako 

 dugo, dok se temperature njihove ne izjednače. Jedno kod toga 



