97 



količinu topline, da se ugrije za jedan stupanj (na pr. od 15'^ C 

 do 16"C) negoli 1 gr. žive. Može se zato govoriti o speci- 

 fičnoj toplini tjelesa, a ta je fizikalna veličina sadržana u 

 faktoru proporcionalnosti (C) gore navedene jednadžbe. Iz 

 razloga analogije sa specifičnom težinom uzeta je za je- 

 dinicu specifične topline ona količina topline, što je potrebna, 

 da se jedinica mase vode (Igr.) ugrije za 1"C. Taj kvantum to- 

 pline nazvan je jedna kalorija. Označuje se sa „cal", dok 

 se pod „Cal" razumijeva t. zv. velika kalorija t. j. količina to- 

 pline, što je potrebna, da se lOOOgr. vode ugrije za T'C. 



Tako su nastali fizikalni pojmovi: toplina (energija), 

 temperatura (stupanj topline), specifična toplina i ka- 

 lorija. — 



§. 3. Sprave za mjerenje temperature udešene su na 

 principu, da se fizikalna svojstva tjelesa pravilno s temperaturom 

 mijenjaju. Već prema tome, kakove temperature se imadu s 

 s njima odrediti, ima i raznih vrsta termometara. Danas se u 

 kemiji i fizici operira s temperaturama između -|- 3500"C i 

 — 250°C (električne peći u jednu ruku i kondenzirani plinovi 

 kao vodik, kisik i zrak u drugu ruku), pa je jasno, da se prema 

 tim prilikama izabiru i termometri. 



Za obične temperature rabi ponajviše termometar sa živom, 

 koji se mora za točna mjerenja poslati na normalizovanje („Nor- 

 malthermometer") t. j. u znanstveni državni institut na kontrolu. 

 Osim toga se upotrebljavaju i termometri s drugim teku- 

 ćinama (na pr. sa Cg H^. OH) i plinovima. 



Električne metode za mjerenje temperature osnivaju 

 se na činjenicama 1.) da se otpor nekog vodiča mijenja s nje- 

 govom temperaturom 2.) da se u dodirnoj točki (Lötstelle) 

 dvaju metala ili slitina stvara elektiomotorna sila, veličina koje 

 također je funkcija temperature. Prvo su „Wid erstand s- 

 thermometri", a drugo termoelementi. Uporaba ovih 

 termometara udomaćila se osobito u novije vrijeme u kemiji 

 kod točnih elektrokemijskih istraživanja i kod određenja tališta 

 kovina i ruda (osobito silikata). Amerikanski Bureau of Stan- 

 dards, analogno kao njemački Physika 1. techn. Reichs- 

 anstalt ili ruska Palata mjeri i vjesov (gdje je svoje- 

 dobno bio šef D. I. Mendel ej ev), rade mnogo s električnim 

 termometrima. 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. 7 



