101 



ostale elemente. Ali kod toga treba uočiti, kod koje je tem- 

 perature spec. toplina određena. Jer neki od spomenutih ele- 

 menata pokazuju naredne konstante kod raznih temperatura: 



Analogno je i sa Be, C (grafitom) i t. d. Iz toga se razabira, 

 da je kod niskih temperatura spec. toplina mnogo manja nego 

 li kod viših, pa je zato zgodno Jean Perrin na osnovu toga 

 i uz obzir na volumne prilike samo modificirao Dulong-Petitov 

 zakon ovako: „Kvantum topline, štono je potreban, da se 

 kod konstantnog voluma temperatura nekog krutog tijela po- 

 veća za 1 -' C, je kod vrlo niskih temperatura praktički jednak 

 ništici. Ali s porastom temperature raste i bude konačno go- 

 tovo konstantan. U tom stadiju iznosi taj kvantum otprilike 

 6 cal za jedan gramatom nekog elementa u krutom stanju". 



Do ovakove stilizacije Dulong-Petitovog zakona došlo se 

 na osnovu rezultata, do kojih je došao poglavito W. N ernst 

 sa svojim suradnicima, ispitujući spec. topline elemenata kod 

 vrlo niskih temperatura (sve do — 250'^ C). Od Nernsta i 

 potječe tvrdnja, da je kod apsolutne ništice (— 273" C) spec. 

 toplina svih krutih tjelesa jednaka ništici, pa je u vezi s tim 

 zaključkom izradio poseban teorem o toplini, kojim se na- 

 dopunjuje drugi glavni stavak termodinamike. 



Dulong-Petitov zakon ostaje zato i nadalje u snazi, a gore 

 navedena Perrinova stilizacija dade se grafički prikazati slikom 2. 



Još nešto. — U vezi s proučavanjem specifičnih toplina 

 krutih tjelesa izgradili su fizici Planck (Nijemac) i Einstein 

 (Švicar) posebnu kinetičku teoriju krutog agregatnog stanja, koja 

 poznata je pod imenom teorije kvanta (Quantentheorie). 



