107 



Drugim riječima, energetički princip (prvi glavni stavak termo- 

 dinamike), primijenjen na prelaz nekog sistema tjelesa iz jednog 

 određenog stanja u drugo, ne sastoji se u tom, da je promjena 

 energije jednaka sumi izvanje radnje i izvanje topline, nego, d a 

 je suma izvanjske radnje i topline neovisna od na- 

 čina prelaz a. Baš zato može se ta tvrdnja na najrazličitije 

 načine eksperimentalnim mjerenjima kontrolirati i to uvijek, kad 

 se neki sistem tjelesa (tjelesni sistem := tijelo) različitim pute- 

 vima može provesti iz jednoga stanja u drugo. Na pr. tem- 

 peratura neke tekućine može se na dva načina povisiti : 1. 

 privađanjem topline t. j. direktno i 2. indirektno tre- 

 njem, kako je to učinio Joule u svojim znamenitim pokusima 

 s lopaticama, koje su rotirale u tekućini (rotirende Schaufelräder). 

 U prvom slučaju je privedena radnja A^ = 0, a Q^ je potro- 

 šena količina topline: u drugom slučaju je potrošena radnja A, 

 jednaka trenjem izvedenoj mehaničkoj radnji, a tophna Q., = 0^ 

 Prvi stavak termodinamike zahtjeva, da je 



A ^ = ^1 + Qx = ^2 + Q,, 

 dakle u našem slučaju Q^ ^ A.,, stoje Joulea dovelo do izra- 

 čunanja mehaničkog ekvivalenta topline. 



Jedno još treba posebno istaknuti. Protumačeni stavak je 

 iskustveni zaključak, koji se prema prikazanom ni najmanje 

 ne osniva na našim hipotezama o naravi (biti) same topline 

 kao energije; on se osniva samo na tom, da je stanje primje- 

 rice vode, izazvano privađanjem topline, jednako kao i ono, 

 što je nastalo unutrašnjim trenjem vode. Uspije li jednom zgodnom 

 izvedbom kontrolnog pokusa doći do rezultata, koji se kosi 

 s gore navedenom jednadžbom, to će tim pokusom biti prvi 

 stavak termodinamike oboren i nikakva ga interpretacija više 

 ne će moći uzdržati. Zato taj stavak nije samo definicija, nego je 

 jedan od važnih i dalekosežnih iskustvenih (prirodnih) zakona. 

 Tako Planck. 



§ 8. Imade li navedeni stavak kakovo znamenovanje u 

 kemiji? 



Ponajprije treba istaknuti, da s prvim stavkom termo- 

 dinamike operira osobito mnogo fizika kod teoretičkih proma- 

 tranja promjena, što se zbivaju na jednom tijelu djelovanjem 

 topline i tlaka, a to su na pr. taljenje, isparivanje, rastezanje 

 plinova, likvefakcija njihova i t. d. Svi se ti pojavi nazivaju fizi- 



