108 



kalnim, pa ih zato s kemijske strane proučava ona grana, štono 

 je nazvana fizikalnom kemijom. 



Ali i kemijski procesi su praćeni promjenama energije. 

 Kako je već istaknuto, osobita se pažnja već odavna posve- 

 ćivala promjenama topline kod kemijskih reakcija, pa se tako 

 razvila grana kemije: termokemija. 



Grijemo li na pr. smjesu vodika i kisika, to će kod 

 niskih temperatura privađanjem topline rasti cjelokupna energija 

 sistema, ali će kod stanovite, više temperature, doći do spa- 

 janja tih plinova uvodu uz obilno razvijanje topline, koja 

 će istupiti za vrijeme reakcije iz sistema. Prema tome je sadržaj 

 energije u preostalom sistemu, t. j. u vodi, manji negoli u 

 smjesi vodika i kisika. Toplina, što se tako kod reakcije raz- 

 vija, može se djelomično upotrijebiti za povišenje temperature 

 sistema i za obavljanje radnje kod promjene voluma, a 

 samo preostatak izlazi iz sistema napolje. Hoćemo li dakle 

 mjeriti totalnu promjenu energije kod jedne kemijske 

 reakcije, to se mora nastojati, da za vrijeme reakcije tempe- 

 ratura i volum sistema ostanu nepromijenjeni (konstantni). 

 Onda je oslobođena toplina eksaktno mjerilo za promjenu 

 energije, pa se ta toplina kod kemijskih reakcija nazivlje reak- 

 ciona toplina (Q). Prema tome, da li je Q pozitivan ili nega- 

 tivan razlikujemo ekso- i endo- termičke, kemijske procese. 



Reakciona toplina nazivlje se — osobito kod pro- 

 cesa sinteze — još i toplinom stvaranja (Bildungswärme), 

 pa se kao takva označuje ona toplina, što se razvija kod ke- 

 mijskog pretvaranja za svaki gram mole kul tijela, što 

 kod reakcije nastaje; na pr. 



y, 4- //^ = 2 //y — 600 cal, 



no toplinom stvaranja jodovodika nazivlje se samo 



600 

 — ^- = — JÖÖ cal. 



Nadalje treba kod kemijskih reakcija imati na umu, da je 

 sadržaj na energiji nekog sistema ovisan o njegovu agre- 

 gatnom stanju. Budući da se kod taljenja ili isparivanja prima 

 topline u sistem, to je neko tijelo bogatije na energiji u plino- 

 vitom, negoli u tekućem ili krutom stanju. Zato je na pr. 



