112 



§ 10. Wilhelm Ostwald, njemački fizikalni kemik, po- 

 kušao je izgraditi filozofski sistem, što ga je nazvao energe- 

 tičkim monizmom. Za razumijevanje tog filozofskog sistema, 

 koji je naišao na mnoge i opravdane prigovore i sa strane 

 čistih fizika — potrebno je poznavanje obih stavaka termo- 

 dinamike, pa ih je zato nastojao W. Ostwald u svojim spi- 

 sima o energetici popularno prikazati. Drugi glavni stavak 

 termodinamike prikazuje on u glavnom ovako : 



Vojnički inženjer Sadi Carnot publicirao je kao mladić 

 od 28 god. jednu jedinu raspravicu: Reflexions sur la 

 puissance motrice du feu (god. 1824.), u kojoj se po- 

 zabavio problemom pretvaranja topline kao forme energije u 

 mehaničku radnju, na kojem se pretvaranju osnivaju paro- 

 stroji. Kod toga je ponajprije uočio, da nije toplina kadra 

 uvijek prelaziti u mehaničku radnju, nego samo onda, kad po- 

 stoji razlika u temperaturi t. j. kad toplina prelazi (teče 

 ili struji) iz toplijeg na hladnije tijelo. Zatim se pita, kad će 

 biti takav toplinski stroj (Wärmemaschine) idealan t. j., 

 kad će sva toplina preći u mehaničku radnju? Očito ne onda, 

 kad stroj radi tako, da mu se dovodi (durch Wärmeleitung) 

 toplina, jer se kod toga jedan dio topline gubi za ugrijavanje 

 okoline. Idealna m aši na bit će samo ona, kod koje uspije 

 konstruirati takvo ravnotežje, da je potrebna samo vanredno 

 malena razhka u temperaturi za prelaz topline u mehaničku 

 radnju. Ali takovi toplinski strojevi faktično ne mogu eksistirati ; 

 jer za dobivanje mehaničke radnje potrebne su što veće raz- 

 like u temperaturi. No mi si možemo po Carnotu takvu ide- 

 alnu mašinu u teoriji predočiti ovako: Rasteže li se jedan 

 pUn uz obavljanje radnje, to se on time ohladuje; obrnuto, on 

 se ugrije, ako ga konprimiramo. Na taj način su moguće raz- 

 like u temperaturi, koje nisu izazvane vođenjem topline (durch 

 Wärmeleitung), pa zato nijesu skopčane s gubitkom radnje. 

 Proces dakle, kao stoje promjena voluma plino- 

 vitog tijela uz pro izvadanje pozitivne ili negativne 

 radnje i uz odgovarajuću promjenu temperature, 

 ali u jednu ruku bez izmjenjivanja topline s oko- 

 linom, a u drugu takav, da se zbiva kod vanredno 

 malenih razlika u temperaturi, jest idealna to- 

 plinska mašina. Taj proces može — teoretički uzeto — teći 



