117 



relativni broj slobodnih čina, na pr. zločina, samoubojstava 

 i t. d. ostaje stalan. To je zakon velikih brojeva. 



Iz toga slijedi, da se ne će količina energije, što se nalazi 

 u jednom sistemu tjelesa, povolji transformirati sad na jedan, 

 sad na drugi način, nego će energija uvijek prelaziti iz ne vjero- 

 jatnije u vjerojatniju formu. A baš forma energije, što je 

 mi praktički želimo realizirati, naime radnja, je uvijek nevje- 

 rojatna. Mi želimo na pr. da se neko tijelo kao cjelina 

 progresivno giba; a zato je potrebno, da svi njegovi mo- 

 lekuli imadu jednake i istog smjera brzine. Shvatimo li molekule 

 kao slobodne individue, to je onda taj zahtjev misaono najne- 

 vjerojatniji slučaj. Isto je tako nevjerojatna forma energije, me- 

 hanička radnja, dok se kod kemijske radnje može uzeti, 

 da nastaje bar djelomično takvo izmiješanje atoma, koje do- 

 nekle odgovara zakonima vjerojatnosti. Dakle ono, što smo 

 označili kao degradiranu formu energije, nije ništa drugo nego 

 najvjerojatnija forma energije. 



Stavimo li na pr. vruće tijelo u hladnu okolinu, to imademo 

 grupu molekula, koji se življe gibaju negoli molekuli s manjim 

 brzinama u okolini ; sad će se odigrati razdijeljenje brzina 

 prema zakonima vjerojatnosti, t. j. temperature će se izjednačiti. 

 Ali — udarimo li mi stranputicom, to se dade prisutna 

 nevjerojatnost u razdijeljenju energije izrabiti tako, da se na 

 njezin račun stvaraju takve još uvijek nevjerojatne forme 

 energije, koje se same od sebe stvorile ne bi, t. j. mi možemo 

 toplinu, što prelazi iz jednog tijela na drugo djelomično 

 pretvoriti u vidljivo gibanje ili mehaničku radnju. A to je doista 

 moguće u parnim strojevima. 



Na osnovu računa vjerojatnosti može se kvantitativno odre- 

 diti kod svakog razdijeljenja energije, kolika je vjerojatnost 

 tog razdijeljenja. U praksi je ta veličina identična s veli- 

 činom, što ju je Clausius nazvao entropija. 



Imademo li dva tijela raznih temperatura, pa se njihove 

 temperature izjednače, to se dade eksaktno izračunati iznos 

 vjerojatnosti u prvotnom stanju, kad je još vladala među tjele- 

 sima diferencija temperatura, i u sadanjem stanju, koje je očito 

 vjerojatnije ; samo onom' slučaju, ako je u diferencija tempe- 

 ratura vrlo velika, može se gotovo sva toplina, što prelazi iz 

 jednog tijela na drugo, pretvoriti u mehaničku radnju. Na osnovu 



