118 



toga možemo si predočiti idealnu toplinsku mašinu, t. j. rever- 

 zibilni i<ružni proces, koji ali u prirodi nije moguć. U drugu 

 ruku mnogi su pojavi kružni procesi, pa se zato može idealno 

 stanje s njima isporediti. Na taj se način došlo do fiksiranja 

 drugog stavka termodinamike. 



Još nešto. Cesto se ističe, da je sunce izvor svekolike 

 energije, što stupa u akciju na našoj zemlji, t. j. svih životnih 

 radnja, no ne samo ovih, nego i meteoroloških promjena i 

 radnja svih strojeva, izuzevši morske mlinove od Agrostolia. 



Helmholtz je istaknuo, da je i ona toplina, što je do- 

 bivamo gorenjem ugljena, samo pohranjena sunčana energija, 

 ali nastaje pitanje, zašto je baš sunčana energija od tolike 

 važnosti za nas. U tjelesima na našoj zemlji, što nam ne- 

 prestano stoje pri ruci, nalazi se zaliha upravo kolosalnih kvan- 

 tuma energije. Koliko bi imali na raspolaganje žive sile, kad bi 

 mogli toplinu tjelesa, što nas okružuju, pretvoriti u radnju. Ali 

 to nam ne polazi za rukom i to zato, što je ta energija — u 

 koliko ne nastupaju djelovanjem sunca diferencije u toplini — 

 već u najvjerojatnijoj formi na našoj zemlji razdijeljena. 

 Nasuprot, između sunca i zemlje vlada kolosalna diferencija u 

 toplini; između tih tjelesa nije razdijeljenje energije provedeno 

 još prema zakonima vjerojatnosti. Poradi enormne udaljenosti 

 traje izjednačivanje temperaturu između sunca i zemlje mili- 

 jone godina. I sad je važno ovo: Sunčana energija spuštajući 

 se do zemaljske temperature može zauzeti takove forme ener- 

 gije, koje su prilično nevjerojatne — zato se može prelaz 

 topline sa sunca na zemlju upotrebiti za proizvađanje radnje 

 isto onako, kao prelaz topline iz vode u parnom kotlu na vodu 

 u hladilu. 



Baš zato ne sastoji se općenita borba o bitak u borbi za 

 hranu, što je ima u obliku spojeva dosta u zraku, vodi i zemlji, 

 niti u borbi za energiju, koja je u formi topline, žalibože dalje 

 nepromjenljiva, sadržana bogato u svakom tijelu, nego u borbi 

 za entropiju, što dolazi na raspolaganje prelazom energije 

 s vrućeg sunca na hladnu zemlju. Da izrabe što bolje ovaj 

 prelaz, pružaju biline neizmjernu površinu svog lišća spram sunca 

 i zaustavljaju ondje sunčanu energiju, da ova prije negoli padne 

 na temperaturni niveau naše zemlje, na još nepoznati način izvađa 

 kemijske sinteze, o kojima u našim laboratorijima još ni pojma 



