119 



nemamo. Istom produkti ove kemijske bilinske kuhinje jesu 

 objekt borbe za opstanak ljudi i životinja. Tako — Boltzmann. 

 §. 12. Iz svega, što smo do sada spomenuli o entropiji 

 (S) nekoga sistema tjelesa, možemo razabrati, da je ona, 

 kao i energija (U) sasma stalno i određeno svojstvo tog 

 sistema. Budući, da kod nijednog prirodnog procesa ne može 

 promjena entropije l\S biti manja, negoli u pređašnjem 

 stanju, to vrijedi za naprama vani zatvoreni sistem tjelesa 

 relacija /\5>Ö gdje nam /\S znači diferenciju u vrijednosti 

 entropije između kasnijeg i pređašnjeg stanja. Ovom nejed- 

 nadžbom — kako veli M. Planck — izražena je jednostranost 

 svih promjena i procesa u prirodi. Samo u idealnom slučaju re- 

 verzibilnih procesa (kružnih), prelazi ova nejednadžba u jednadžbu 



AS = o 



koja je sasma analogna već prije spomenutoj, kod prvog 

 stavka termodinamike i po Planck u diskutiranoj jednadžbi: 



A f/ - Ö 



Kod potonje jednadžbe smo istaknuli, da ona dobiva svoje 

 pravo znamenovanje istom onda, kad možemo /\U doistaj; i 

 odrediti, pa da zato dobivamo kod promjene u energiji nekog 

 sistema kod prelaza iz jednog stalnog stanja u drugo, da je 



A^=SQ + S^ (1) 



Isto vrijedi i za promjene u entropiji, u analognim prilikama, 

 pa prema onome, što smo već saznali za entropiju (naime 



j, ) imamo : 



A 5 = I f (2) 



t. j. kod promjene nekog sistema, kod koje se izvana spram 

 sistema obavlja radnja i privađa toplina, promjena je u entro- 

 piji, t. j. diferencija njezine vrijednosti u kasnijem spram pri- 

 jašnjeg stanja, jednaka I (sumi) sviju količina topline, podije- 

 ljenoj s apsolutnom temperaturom privedene topline. 



I za ovu jednadžbu vrijedi prema Plancku to, da nije 



samo definicija, nego da je izraz I -~ neovisan o načinu 



prelaza iz jednog stalnog stanja sistema u drugo. Na pr. taj je 

 izraz jednak ^ kod reverzibilnog kružnog procesa. 



