218 



Napokon dobivamo 



Kod toga nam /— /i označuje depresiju parnoga tlaka otapala, a 



f—f 



•^ v^^ može se nazvati snošajna ili relativna depresija 



parnoga tlaka otapala. A baš hoćemo, da utvrdimo njezin 

 odnošaj spram osmotičkog tlaka. 



Očito je, da je osmotički tlak onaj pretičak (suvišak) tlaka 

 unutar posude nad tlakom izvana, a taj je suvišak jednak visini 

 stupca tekućine, pomnoženoj s apsolutnom gustoćom te teku- 

 ćine. Tu ćemo gustoću označiti sa s, pa ako nam p znači osmo- 

 tički tlak, onda je p = /z . s ili /z = - . Uvrstimo li tu vrijed- 

 nost u posljednju jednadžbu dobijemo: 



^^ = p "" t. j. 

 / ^ sRT ^ 



relativna je depresija parnoga tlaka izražena pomoću osmo- 

 tičkog tlaka i pomoću veličina, koje se protežu na otapalo, pa 

 su kod stalne temperature konstatne. Zato je relativna de- 

 presija parnoga tlaka, štono je nastala otapanjem neke 

 substance u tom otapalu, proporcionalna osmotičkom 

 tlaku otopine i neovisna od naravi otopljenog tijela. Ali 

 treba istaknuti, da je kod izvađanja ove jednadžbe uzeto, da 

 je specifična težina (gustoća) otopine jednaka gustoći otapala. 

 Supozicija ta vrijedi dakako samo za veoma razredene otopine, 

 ali smo zato ipak na osnovu dobivene proporcionalnosti ovla- 

 šteni iz depresije parnoga i osmotičkog tlaka izračunati mo- 

 lekularnu težinu otopljenog tijela, kako to faktična određenja 

 i kontrole potvrđuju. 



To je jedno. 



Određenje parnoga tlaka nije eksperimentalno lako iz- 

 vediv posao, pa je zato od važnosti, da se odredi odnošaj te 

 veličine spram povišenja vrelišta i spram depresalije 

 ledišta otapala, koje se veličine dadu lako naći eksperi- 

 mentalnim putem. 



To se može približno ovako: (Vidi sliku 9). 



