229 



Za takozvano „molekularno povišenje vrelišta" 

 imademo n = I, a W =^ 100, tako da je molekularno povi- 



02 T- 

 šenje vrelišta jednako: — 



Ali budući davrelište i toplina isparivanja variraju 

 sa tlakom, kod kojeg otopina vrije, to ne postoji konstantno 

 molekularno povišenje vrelišta za neko otapalo, a da se tlak 

 kod toga točno ne fiksira. Kod običnih određivanja molekularnih 

 težina po metodi povišenja vrelišta je naravno tlak kod kojeg 

 se radi, tlak atmosferski, a malene varijacije, kojima je ovaj za 

 vrijeme određivanja podvrgnut, imadu sasma neznatan upliv na 

 molekularno povišenje vrelišta, da praktički ne može doći u 

 obzir. 



Navesti ćemo sada jedan primjer, da se vidi u koliko se 

 molekularno povišenje vrelišta određeno empirijski, podudara 

 s brojem izračunanim termodinamički. Tako je na pr. vrelište 

 etera 35" C t. j. T = 308^. Latentna toplina isparenja za 1 gr. 

 etera kod te temperature iznosi q = 90 cal. Ze molekularno 



02 T- 

 povišenje vrelišta izlazi ^ — = 21, P. Otopimo li pak razli- 

 čite supstance u eteru, pa odredimo molekularno povišenje 

 vrelišta iz donekle razređenih otopina, to će se dobiti kao 

 srednja vrijednost 21,3, gdje su ekstremne vrijednosti 20,0 i 21,8. 

 Podudaranje između eksperimenta i računa na osnovu termodi- 

 namike zadovoljava potpuno. 



§. 20. Izraz za depresiju smrzišta može se ovako 

 pomoću reverzibilnog kružnog procesa izvesti. 



Otopina, koja sadržaje n mola u W grama otapala zatvorena 

 je u jednom cilindru, koji je snabdjeven s polupropusnom mem- 

 branom i pomičnim čepom. Kod temperature T~dT, t. j. ledišta 

 otopine, neka se smrzne toliko od otapala, koliko je prvotno 

 u sebi sadržavalo jedan grammolekul otopljenog tijela, 



naime grama. Ali moramo uzeti toliku količinu otopine na 



oko, da ta smrznuta količina otapala nije od utjecaja na konce- 

 traciju otopine, t. j. da se temperatura ravnotežja između oto- 

 pine i smrznutog otapala ne mijenja za vrijeme smrzavanja. 

 Sad se kruto otapalo (smrznuto) odijeli od otopine, pa se cijeli 

 sistem digne na temperaturu T, a to je talište otapala. Kod 

 te se temperature pusti smrznuto otapalo rastaliti. Ako je q 



