234 



Baš zato, jer Daniellov galv. elemenat imade veoma ma- 

 leni temperaturni koeficijenat, možemo njegovu elektromotornu 

 silu izračunati jednostavno, kako smo to gore učinili. Ali ova 

 potonja, iz drugog stavka izvedena točnija jednadžba, pruža 

 daleko bolje podudaranje s faktičnim određenjem elektromo- 

 torne sile i to osobito ako je temperaturni koeficijent izrazitiji. 

 Napišemo li jednadžbu ovako : 



dE 



EC=Q + CT 



dT 



dE 

 to se odmah razabire, da je u slučaju, kad je -^j^^-~ 0, elek- 

 trična energija jednaka kemijskoj energiji kod procesa u galv. 

 članku; nadalje, da je električna energija veća negoli kemijska, 

 ako je temperaturni koeficijenat pozitivan, t. j. ako elektromotorna 

 sila raste sa temperaturom, a obrnuto ako pada. 



Pustimo li u akciju galv. elemenat s pozitivnim tempera- 

 turnim koeficijentom elektromotorne sile, to će takav elemenat 

 diferenciju između električne i kemijske energije nadoknađivati 

 apsorpcijom topline iz okoline, odnosno u slučaju, da nema 

 raspoložive topline, on će se radeći ohladiti. To bi bio dakle 

 izuzetak od drugog stavka termodinamike; ali proces, što ga 

 ovdje promatramo, nije kružni proces i sistem se ne može vra- 

 titi u prvotni stadij, a da se na njemu ne obavi radnja. Drugom 

 stavku termodinamike protivio bi se samo takav sistem, koji 

 radi u zatvorenom krugu, pa može opetovanim ohlađivanjem 

 sebe samoga, pretvarati toplinu iz okolnih tjelesa u radnju. Takav 

 pak sistem nije još do danas konstruiran. To bi bio perpetuum 

 mobile druge vrsti, kaošto bi bio perpetuum mobile prve 

 vrsti stroj, koji bi periodički funkcionirao tako, da bi se iz 

 njega oslobađalo više energije, negoli što mu se iz vana pri- 

 vađa. 



§. 22. Na taj način upoznali smo prvi i drugi glavni stavak 

 termodinamike i nekoliko za kemiju najvažnijih aplikacija nji- 

 hovih. Na koncu još ću jedno istaknuti gledom na prvi, a je- 

 dnako i na drugi stavak. 



Već smo kod interesantne i važne Planckove diskusije 

 prvog stavka termodinamike kazali, da se fizikalnim određe- 

 njima i mjerenjima ne određuje apsolutni iznos energije 



