235 



nekog tijela, nego samo diferencije u energiji, štono su 

 izazvane izvanjskim utjecajima na dotični sistem. Zato se i kaže, 

 da u vrijednosti energije nekog sistema tjelesa (U) ostaje uvijek 

 jedna neodređena aditivna konstanta. Veličina te kon- 

 stante je bez znamenovanja za termodinamičke pojave. Ali se 

 mora priznati, da u tako važnom fizikalnom i kemijskom fak- 

 toru, kaošto je energija, leži uslijed ove neodređenosti nešto, 

 jedan manjak, koji očito pokazuje ograničenost naše spoznaje 

 prirode. Baš zato ima i takovih naučnih purista, koji ne rade 

 u svojim računima i razmatranjima s energijama tjelesa, nego 

 samo s promjenama u energiji. To dakako čini — kako ističe 

 M. Planck — račune puno kompliciranijima, a nema nikakove 

 praktične, a ni druge prednosti spram običnog načina, gdje se 

 operira direktno s energijama, a apsolutna se vrijednost njihova 

 ostavlja kao neodređena aditivna konstanta. 



Istina i u tom pogledu učinjen je u najnovije vrijeme jedan 

 korak naprijed. Prema modernom Lorentz-Einsteino vom 

 principu relativiteta je naime apsolutni iznos energije 

 mirnog tijela, izražen u mehaničkoj mjeri, ako se zanemari iz- 

 vanjski tlak, jednak produktu njegove mase s kvadratom brzine 

 širenja svjetla u vakuumu. Broj je to vanredno velik i nije još 

 do sada nigdje došao do znamenovanja u termodinamici, pa 

 zato još do danas ni nema praktične vrijednosti. 



Toliko o prvom stavku. 



Ali i u veličini, što smo je upoznali kao entropiju (S) ne- 

 koga sistema tjelesa leži jednako neodređena aditivna kon- 

 stanta, jer se u klasičnoj termodinamici određuju i opet samo 

 promjene u entropiji, a ne njezin apsolutni iznos. I u tom 

 pogledu doneo je zadnji decenij u razvoju fizike i kemije znatni 

 i važan napredak. Jer jezgra Nernstovog teorema o to- 

 plini sastoji se u tom, da je entropija kondenziranog 

 t. j. krutog ili tekućeg tijela, koje je kemijski ho- 

 mogeno, kod ništice apsolutne temperature, tako- 

 đer jednaka ništici. 



I tako, dok za izračunanje entropije (Sj nekog kondenzi- 

 ranog tijela klasična termodinamika daje ovaj snošaj : 



Cp dT 

 T ' 



