Referati i književne obznane. 



Floristička izučavanja u istočnim krajevima Istre. I. Kastav t 

 Kastavština. Napisao Dragutin Hire. Izrađeno u botaničko-fiziolo- 

 gijskom zavodu kr. sveučilišta Franje Josipa 1. Preštampano iz 204. knjige 

 „Rada" Jugoslavenske akademije. U Zagrebu, 1914., p. otisak 21.— 75. 



Izučavanjem istarske flore započelo se u prvoj polovini XVII. vi- 

 jeka, a najstariji je florist Giacomo Filippo Tommasini, Padovanac. 

 Prvi naučni podatak potiče od Bau ti na, no osnivač je istarske flore J. 

 H, Zannichelli. Roberto Visiani bijaše svakako „prvi" Hrvat, koji je 

 od g. 1819.— 1822. dirnuo neka mjesta Istre, kad je putovao iz Padove u 

 Dalmaciju. Veoma je zaslužan za istarsku floru B. Biasoletto, grof 

 Sternberg, M. Tommasini, saski kralj Fridrik August, Asche r- 

 son, J. Freyn, koji je napisao floru južne Istre sa prilozima, a uz njega 

 je u velike zaslužan prof. Eduard Pospichal, koji je u tri odebele 

 knjige štampao djelo „Flora d. oesterr. Küstenlandes". Opisani 

 krajevi sežu od istarsko-kranjske medje do rijeke Mirne i Raše. Nije 

 uzeo u djelo Poreč i okolinu, jer mu je floru opisao Marchesetti, a 

 nije opisao ni istočnu obalu Kvarnera, koja sa Kvarnerskim otocima stvara 

 posebnu cjelinu. 



Za istočnu Istru zapada prvenstvo takodjer Zannichellija, a stožerna 

 točka florističkih studija bijaše Vela Učka (Monte Maggiore), kojoj su pre- 

 zanimljivu floru proučavali znatni botaničari, medju njima i Ana Marija 

 Smith, koja je napisala floru grada Rijeke. Floru otoka Krka napisao je 

 Tommasini, otoka Lošinja prof. Haračić, dok gradju za floru otoka 

 Cresa' pribire D. Hire, koji je opisao i proljetnu floru otoka Suska (San- 

 sego) i Unija.- 



U Posebnoj molbi upozorio je pisac Jugoslavensku Akademiju na 

 istočnu Istru, gdje je njezinom potporom otpočeo svoja studija g. 1913. 

 Zaustavio se početkom lipnja u Kastvu, proučio mu floru lokalnu i bliže 

 okoline, onda krenuo prama Klani i Studeni šumom Osojnicom i Li- 

 sinom i uspeo se na 1234 m visoku Šiju, otkuda se kraj Šijina vrata 

 spustio na Paprutnjak i velikim strminama u selo Zvoneče. Poslije se za- 

 ustavio u Voloskom, da prouči onaj kraj Kastavštine, što seže od ovog^ 

 gradića do grada Rijeke. 



1 „Rad" Jugosl. Akad., knj. 200. Zagreb, 1913., p. 19. 

 - „Rad", knj. 202. Zagreb, 1914., p. 1.— 50. 



