239 



Glavni rad društva mogao se dakle u ovim ratnim vremenima oči- 

 tovati jedino u „Glasniku" i „Prirodi". „Glasnik" kao strukovni naučni 

 list odgovarao je svojoj zadaći već od prije i s njim naše društvo stiče 

 zemlji znatan kapital, jer ga daje u zamjenu za naučne edicije mnogih 

 prirodoslovnih društva i akademija, što se nalaze u Evropi i Americi. Sve 

 te važne edicije daje naše društvo sveučilišnoj knjižnici i tako uvećaje 

 samo knjižnicu. No sa „Prirodom" društvo nije bilo nikako uspjelo i ona 

 nije nailazilo gotovo ni na kakav odziv u našoj javnosti. U četiri godine 

 svoga opstanka mogla je „Priroda" da okupi oko sebe tek 16 pretplatnika. 

 Tako dakle nije moglo dalje da ide. Trebalo je svakako „Prirodu" refor- 

 mirati, da ona zbilja bude popularni list, koji će moći svaki inteligenat 

 prigrliti. I reforma se provela tako, da je „Priroda" počela izlaziti kao 

 mjesečnik sa štivom laganim i zanimljivim. Oko sadržaja brinut će se 

 uredništvo, komu će biti misao vodilja, da je „Priroda" ne za strukov- 

 njake, nego za laike. Da je reforma „Prirode" bila sretna zamisao, govori 

 činjenica, da su na jednom sa svih strana stali priticati pretplatnici tako, 

 da je bilo nužno povećati nakladu, a i samu „Prirodu" uvećati. 



Pojedine sekcije društva nastavile su i u ratno doba svoje djelo- 

 vanje, jer se na njih nije odnosila spomenuta banska naredba. Jedino je, 

 kako je to već spomenuto, zvjezdarnica, prestala funkcionirati. I godišnja 

 pripom.oć od 500 K, što ju vis. kr. zem. vlada daje za uzdržavanje, izostala 

 je tako dugo, dok zvjezdarnica ne dobije dozvole funkcioniranje. Tu je 

 dozvolu medjutim predsjedništvo ponovno zatražilo, no riješenje još nije 

 stiglo. 



Kako zvjezdarnica ima skupocjenih aparata, koje treba držati u 

 redu, to je uprava zvjezdarnice povjerena (nakon odlaska g. Drapczin- 

 skoga) prof. A. Kugleru, koji na zvjezdarnici obavlja neka opažanja. 



Zvjezdarnica. Pošto je mobilizacijom vojske ostala prošle godine 

 zvjezdarnica bez upravitelja, povjerena je potpisanom za vrijeme trajanja 

 rata uprava zvjezdarnice. 



Glavna je i najvažnija svrha naše zvjezdarnice popularizacija astro- 

 nomije. Ovu zadaću nije zvjezdarnica poradi ratnih prilika mogla dosele 

 izvršavati, pošto je zvjezdarnica morala ostati za općinstvo zatvorena. 



Čim sam preuzeo zvjezdarnicu (u rujnu 1914.) bila mi je prva briga 

 da se konačno uredi meridijanski krug i da se pomoću njega odredjuje 

 vrijeme. Preudesiv nešto uredjaj za rasvjetu vidnog polja dalekozora, 

 počeo sam odmah u rujnu sa redovitim odredjivanjem vremena i uspore- 

 djivanjem zvjezdane ure Rapf. U svem sam u godini dana obavio oko 50 

 motrenja t. j. od prilike svaki tjedan jedan puta. Na ovaj način dobiveno 

 točno vrijeme, služilo je zvjezdarnici za druga neka motrenja, a osim 

 toga je pomoću telefona ili pak prenosom kronometra dano na uporabu 

 metorološkom zavodu, koji ga treba za seizmička motrenja, te za davanje 

 podnevnog signala. 



Ujedno sam pokušao odrediti geografsku širinu zvjezdarnice mje- 

 renjem visine polare, ali nijesam došao do željenog rezultata, jer je upo- 



