23 



varijabilitet naročito u pogledu izgleda glave, ali se dadu svesti 

 svi na zajednički tip, koji kako se vidi po fotografski snimlje- 

 nim oblicima 1 ), stoji u nekim prijepornim obilježjima mnogo bliže 

 Šoštarićevu tipu nego po Steueru opisanim oblicima. Po- 

 glavita je razlika između Soštarićeva'i Steuerova tipa 

 u snošaju kljuna i čela. Obzirom na taj snošaj veli Š ostari ć 

 doslovce: „Čelo dobro razvito i čini sa kljunom kut (po pri- 

 lici 130°)". Malo dalje govori o pigmentnoj mrlji za koju veli 

 da je dosta malena i da se nalazi blizu kuta, što ga čini čelo 

 i kljun. Na tablici III. (si. l.)po Šoštariću nacrtana Daphnia 

 plitvicensis pokazuje doista, da čelo tvori sa kljunom „kut". 



Steuer opisuje snošaj između kljuna i čela ovako: „Bei 

 manchen Individuen springt der Schnabel scharf vor (s. Text- 

 fig 1.), wodurch die Partie zwischen Schnabel und Augenge- 

 gend tief ausgeschnitten, concav erscheint; bei anderen wieder 

 ist der Uebergang ein ganz allmähliger (Text-fig 2.)". Na tablici 

 VIII. (sl. 2.) po Steueru nacrtani tip Daphnia hyalina Leydig var. 

 plitvicensis Sošt., pokazuje doista dosta lagan konkavan prelaz iz- 

 među čelai kljuna. Steuer misli, da je Šo stari ć morao nacrtati 

 uslijed lošeg konzerviranja deformirani oblik i dokazuje, daše i kod 

 dobro konserviranog materijala (kao stoje Sturanyev) opaža 

 na prelazu između čela i kljuna malena bora, po kojoj kljun 

 izgleda još više nadignut nego inače. U našem brojnom ma- 

 terijalu koji je dobro konzerviran (40% formolom uzetim 

 u omjeru kao 1 : 10) našli smo kod odraslih ženki sa jajima 

 samo jedan jedini oblik koji bi se podudarao sa Steuerovim 

 tipom, (tabla VIII. sl. 2.). Svi ostali oblici sve pokraj velikog 

 svog individualnog variabiliteta pokazuju nagliji prelaz između 

 čela i kljuna nego Steuerov oblik i time se približavaju u većoj 

 ili manjoj mjeri prilikama, kakove pokazuje Šoštarićeva slika 

 i onda, kada između čela i kljuna nema nikakove bore. Vrlo 

 malenu boru između čela i kljuna nalazili smo i mi i to u je- 

 dnakoj mjeri na živom materijalu izvađenu iz Kozjaka i Pro- 

 šćanskog jezera, kao i na konzerviranom. Pored sve sličnosti 

 između naših oblika i Šoštarićevog oblika obzirom na iz- 

 gled prelaza između čela i kljuna nije čelo samo na donjem 

 kraju kod naših oblika nikada onako izbočeno, kako ga crta 



Vidi: Tabl. I. sl. 1. i 2. 



