[6] 35 



stala smetati ribarstvu, dapače prouzročila znatne poplave za- 

 trpavši zapore na kanalima. Neki misle, da je iz Englezke na 

 kontinenat prenesena između god. 1854. — 1860. Za biljku su se 

 stali interesirati mnogi botaničari na kontinentu, pa da joj život 

 mogu proučiti, prenijeli su je u botaničke vrtove. Iz vrtova ra- 

 sprostranila se posredovanjem ljudi u okolne vode, a iz ovih 

 s pomoću brodova i splavi sve dalje i dalje, a vjerojatno je, 

 da su i ptice močvarice znatno doprinijele raširenju Helodeje. 

 God. 1864. raširila se po havelskim jezerima, prešla je u Ha- 

 velu, Sprevu i sve okolne kanale. Pojavila se u Labi i Odri ; 

 našli su je u svim šleskim jezerima i kanalima flanđrijskim. 



Spomenuti veliki areal okupirala je Helodea velikom br- 

 zinom i u golemom mnoštvu, ali dalje se stala znatno manjom 

 energijom širiti i u znatno manjoj mjeri. I po južnom dijelu 

 srednje Evrope pojavljivala se je tu i tamo, ali niti izdaleka u 

 tolikom mnoštvu kao po sjevernom dijelu. Što je uzrok, da je He- 

 lodea najednom naglo u širenju — ako i ne posve — ali ipak 

 znatno popustila, malo se znade. Znade se, da Helodea voli 

 vode, u kojima imade mnogo rastopljena vapna, a pogiba u 

 vodama, koje su siromašne vapnom. 



Na nekim mjestima u Njemačkoj umnožila se toliko, da 

 je njemačka vlada bila primorana razdijeliti među narod posebnu 

 brošuricu, u kojoj se uz opis navađahu sredstva proti širenju. 

 Kako je u Njemačkoj ta biljka omražena bila, svjedoči ime „Ame- 

 rikanische Wasserpest", koje su joj dali radi neugodnih svoj- 

 stava malo prije navedenih. U našim botaničkim knjigama naći 

 ćemo ime „vodena kuga" a prijevod je iz njemačkoga jezika, 

 jer narod naš te biljke ne poznaje, pa stoga nemamo na- 

 rodnoga imena za tu biljku. Nu kad bi je narod naš poznavao, 

 osobito njezine zle strane, prozvao bi je jamačno, ako ne istim, 

 to barem imenom sličnoga značenja. 



Racionalni Nijemci počeli su razmišljati i o tom, ne bi li 

 se silne množine Helodeje dale u gospodarstvu upotrebiti. Po- 

 mislili su odmah, kako bi bilo, da se soli, što ih Helodea u 

 svom tijelu sadržaje (osobito vapno), zajedno s biljnom stab- 

 ljikom podaju težatnoj zemlji u obliku zelena gnojiva. Iz teorije 

 prešlo se odmah na praksu; počeli su silne množine Helodeje 

 iz kanala, ribnjaka i jezera izvlačiti i kao zeleno gnojivo na 

 oranicama upotrebljavati. Pošto u stabljici i lišću Helodeje imade 



