44 [5] 



na draž (A). B mora biti prihvativ za A, kao uzrok. Taj odnos 

 treba po Drieschu da se nazove kauzalnom harmonijom; on 

 se pojavljuje kod regeneracije očnog sočiva u vertebrata. Rastenje 

 očnog mjehura izazove na spoljnoj koži stvaranje očnog sočiva; 

 očni mjehur i koža odnose se jedno prema drugom kauzalno- 

 harmonijski. 



Eksperimentalna embriologija pokazala je u množini slu- 

 čajeva, da između dijelova organizma u razvoju postoji neka 

 zavisnost, ali kad već pojedini organi ili dijelovi postanu, raz- 

 vijaju se dalje bez obzira na ostale dijelove. Roux je nazvao 

 taj pojav samo-diferenciranjem. Mnogi složeni organi po- 

 staju iz sjedinjenja od više njih, koji se svaki za se samostalno 

 razvijao, te u tom slučaju mora vladati harmoničan karakter 

 između embrionalnih dijelova, pomoću kojeg se samostalni di- 

 jelovi spajaju. I iz samodiferenciranja i iz spajanja više organa 

 u jedan vidi se kompoziona harmonija; kompozicija embri- 

 onalnih dijelova je harmonična. 



Funkcionalna harmonija treća je vrsta harmonije. I ako se 

 dijelovi razvijaju nezavisno, ipak kad se spoje i stvore jedin- 

 stvo, oni funkionišu harmonično. Tipičan su primjer zato raz- 

 lični odjelci probavila i žlijezda; različni odeljci postaju i raz- 

 vijaju se sasvim nezavisno jedno od drugog, jedni iz ektoderma, 

 drugi iz entoderma i ipak funkcijonišu harmonično. 



Te tri vrste harmonije, sačinjavaju po Drieschu samo 

 jednu stranu organske svrhovitosti; drugu stranu čine pojavi 

 regulacije. Pod regulacijom treba razumjeti sposobnost or- 

 ganizma, da održi njegovo normalno stanje, normu s obzirom 

 na oblik i funkcije, na suprot abnormalnim prilikama, koje na 

 njega djeluju. Ta je sposobnost u čudnovato velikom stupnju 

 razvijena. Tako mogu manji dijelovi kakvog organizma dati ci- 

 jeli organizam t. j. jedan dio stvori prvobitnu normu, oblik i 

 funkcije. Ako se nešto u. organizmu poremeti i organizam to 

 poremećenje reguliše, tad se zove regulacija korelativnom, 

 a adaptivnom zove se onda kad regulacija postaje uslijed 

 promjena spoljnog svijeta. 



Ako posmatramo teleologijske pojave, koje se zbivaju kad 

 čovjek gradi stroj, tada nam postaje jasno, kako može koji 

 pojav u prirodi biti teleologijski ili svrhovit a u isto vrijeme i 

 čisto mehanične ili fizikalno-kemijske prirode. Svi procesi u 



