[2] 51 



tanje o permeabilnosti biljnih i životinjskih stanica istražuje se 

 i diskutira jednako živo sa strane botaničara i zoologa, kao i 

 sa strane farmakologa i medicinara. 



Ja ću na ovom mjestu iznijeti nekoliko fizikalno-ke- 

 mijskih nazora o pitanju građe granice stanica u vezi sa eks- 

 perimentalnim datima, iz kojih su nikli. 



Ponajprije mi je spomenuti klasička istraživanja H. de 

 Vriesa o plazmolizi biljnih stanica 1 ) i ona H. I. Hamburgera o 

 hemolizi crvenih krvnih tjelešaca 2 ) u vodenim otopinama razli- 

 čitih soli i drugih u vodi topivih substanaca, koja čine izlaznu 

 točku ne samo za aplikaciju fizikalne kemije na biologijske pro- 

 bleme u opće, nego i za gornje pitanje, što sam ga nakan 

 podvrći pobližoj diskusiji. 



Ta su naime istraživanja poslužila uz ostalu građu J. H. van't 

 Hoffu, holandeskom kemiku, da postavi posebnu teoriju o po- 

 našanju čestica tjelesa, otopljenih u nekom otapalu, poznatu 

 pod imenom teorije o osmotičkom tlaku 3 ). Ona — kako je po- 

 znato — kulminira u stavku, da se otopljeno tijelo vlada gle- 

 dom na kinetičku energiju njegovih slobodnih čestica u otapalu 

 analogno njegovim molekulama u plinovitom stanju t. j. kaošto 

 molekili nekoga plina udarajući o stijene posude, u kojoj se 

 nalaze, izvode tlak poznat pod imenom napetosti (ekspan- 

 zije), tako i čestice otopljenog tijela, u svom nastojanju, da 

 se što više raziđu po otapalu, izvađaju pritisak na eventualne 

 zaprijeke, nazvan osmotičkim tlakom. 



To sam naveo i poradi toga, što se često u literaturi 

 spominje, da je aplikacija fizikalne kemije na biologijske probleme 

 nikla istom iz van't Hoff-Arrheniuso ve teorije otopina; 

 nasuprot su prema navedenom — kako se može i svatko uvje- 

 riti iz originalne radnje van't Hoffove — rezultati de Vriesovi 

 i Hamburgerovi poslužili kao poticaj i materijal za tu teoriju. 



Ti su rezultati iznijeli na vidjelo, da biljne i životinjske 

 stanice mijenjaju svoj izgled i svoja svojstva u otopinama neke 



1 ) Hugo de Vries, Koninglyke Akad. van Wetenschappen te 

 Amsterdam -27. X. 1882. 



2 ) H. I. Hamburger, Koninglyke Akad. van Wetenschappen te 

 Amsterdam 29. XII. 1883. 



3 ) I. H. van't Hoff, Kongliga Svenska Vetenskaps-Akademiens. 

 Handlingar. Stockholm. 14. X. 1885. 



