52 



[3] 



substance različite koncentracije (u razređenim bubre, 

 a u koncentriranim se stisnu). Ali početak tih promjena uzro- 

 kuju (plazmolizu kod biljnih stanica, a hemolizu kod krvnih 

 tjelešaca) i najrazličitije substance u istoj osmotičkoj kon- 

 centraciji t. j. u otopini, gdje se nalazi jednaki broj aktivnih 

 čestica (molekila ili molekila -f- iona). To znači: ako je 

 primjerice za početak plazmolize niti Spirogyre 1 ) potrebna 

 otopina sladora od trstike od 6%, a ta otopina sadržava 

 •*&-== 0,175 mola (342 je molekularna težina sladora od trstike), 

 to će morati kod grozdnog sladora (mol. težina = 180) biti po- 

 četak plazmolize kod koncentracije od 3,15%, jer 180X0,175=31,5. 

 A to se doista — kako se iz navedene tabele, uzete iz spome- 

 nute Overtonove publikacije razabire — vrlo dobro podudara 

 sa eksperimentalnim datima: 



Supstanca 



Mol. težina 



Granična koncentracija 

 za plazmolizu 



konstatirana izračunana 



Slador od trstike 



Manit 



Grozdani slador 



Arabinoza 



Erythrit 



Asparagin 



Glykokol 



342 

 182 

 180 

 150 

 122 

 132 

 75 



6,0»/, 



o,0 ,, 

 0,0 ,, 

 2,7 „ 

 2,3 „ 



1,3 „ 



3,19 % 



3,15,, 



2,63,, 



2,U„ 



2,32,, 



1.32,, 



Isto vrijedi i za početak hemolize, kako je to H. j. Ham- 

 burger u gore spomenutoj radnji prvi put, a kasnije i on i 

 drugi istraživaoci dokazao. Na pr. za: 



Supstanca 



Mol. težina 



Granična koncentracija 

 za hemolizu 



Na Cl 

 K N0 3 



NaBr 

 Na j 

 KJ 



58,5 

 101,1 

 102,!» 

 149,9 

 166,0 



0,585 " „ 

 1,00 „ 

 1,02 „ 

 1,55 „ 

 1,65 „ 



1 E. O verton, Vierteljahrsschr. d. naturforsch. Ges. in Zürich 1895. 



