58 [9] 



Ma da pružaju kemijske analize kod studija tako ma- 

 lenih varijacija, koje ovdje mogu doći u obzir, dosta ne- 

 sigurno uporište, ipak mislim, da se dade na osnovu kon- 

 trola, koje su išle uvijek u istom smjeru (t j. uvijek je 

 nakon gubitka nekog iona u serumu bio konstatiran porast 

 njegov — ako i minimalan — u krvnim tjelešcima i obr- 

 nuto, stvoriti opravdan zaključak o permeabilnosti. Baš zato 

 su se ovome mišljenju o permeabilnosti crvenih krvnih tjelešaca 

 priklonili mnogi znameniti istraživaoci na tom području 1 ), ali je 

 naišao i na prigovore, osobito sa strane strogih pristaša O ver- 

 ton ove teorije (n. pr. R. Höber loc. cit.), pa će ga trebati utvr- 

 diti još i daljim eksperimentalnim materijalom 2 ). 



Iz svega ovoga t. j. iz permeabilnosti biljnih i životinjskih 

 stanica za tjelesa, koja nisu topiva u lipoidima slijedi, da 

 misao Overtonova o kontinuiranoj, lipoidnoj membrani, kao 

 protoplazmatičkoj granici stanica nije dostatno osnovana. 



Ali kod toga treba osobito naglasiti, da lipo idi, jamačno 

 kao sastavni dio te membrane igraju posebnu i važnu ulogu 

 kod eksporta i importa tvari u stanice. 



Još jedno treba imati na umu. Već prerazličita funkcija sta- 

 nica — n . p r . stanice crijevnih resa obavljaju sasma drugi posao, 

 nego stanice mokraćnog mjehura — govori, da protoplazma- 

 tička granica stanica mora biti podvrgnuta dosta velikoj vari- 

 jaciji gledom na svoju građu. Jer stanice crijevnih resa posje- 

 duju permeabilnost za mnoge supstance, za koje očito stanice 

 mokraćnog mjehura nesmiju biti permeabilne. 



Ima zato u novije vrijeme teoretskih pokušaja — ali još 

 dosta malo eksperimentalnih uporišta — za neko kompromisno 

 shvaćanje građe membrane stanica. Osobito treba istaknuti mi- 

 šljenje botaničara Nathansohn a :! ), koji zamišlja tu membranu 

 građenu poput mozaika, u kojemu se izmjenjuju partije od li- 

 poidnog materijala i partije vodene otopine bjelan- 

 kovina. Na mjestima vodene otopine bjelankovinä diosmirala 

 bi voda i u vodi topiva a u lipoidima netopiva tjelesa na pr. 



!) N. pr. Fil. Botazzi, Neuberg : Der Harn, str. 1613. 1911. 



2 ) Pisac ovih redaka sakupio je nešto takovog materijala u društvu 

 sa S. Arrheniusom, koji će doskora ugledati svjetlo u švedskoj aka- 

 demiji nauka. 



■') Nathansohn, Jahrb. f. wissenschaftl. Botan. 1904. 



