60 



[U] 



prodre. Zato je svoje rezultate nazvao „jednom metodom za 

 direktno određenje napetosti površine plazmatičke membrane 

 biljnih stanica". 



Da prikazem i podvrgnem kratkoj diskusiji taj njegov nazor 

 o napetosti površine protoplazmatičke granice stanica iznijeti 

 ću najprije jednu preglednu tabelu, što no sam je sastavio iz 

 njegovih rezultata. (Kao istražni materijal služile su stanice 

 Echeverie.) 



Supstanca 



Koncentracija, kod koje 

 počinje prodirati u sta- 

 nicu, izražena u vol. u /a 



Napetost 

 površine 



Voda 



Drvna žesta 

 Aethilni alkohol 

 n-Propilni alkohol 

 n-Butilni alkohol 

 i-Amylni alkohol 

 Aethylni aether 

 Azeton 

 Nitromethan 

 Azetonitril 



15 % 



10 „ 



4,5 „ 



2 „ 

 0,6 „ 

 5 „ 



10 „ 



3 „ 



1,000 

 0,713 

 0,700 

 0,693 

 0,631 

 0,663 

 0,683 

 0,679 

 0,895 

 0,818 



Osim ovih supstanaca studirao Je Fr. Czapek i nape- 

 tost površine vodenih otopina i prodiranje u biljne stanice još 

 kod raznih drugih tjelesa, poglavito kod narkotika, a osim toga 

 osobito još kod emulzija masti, ulja, lecitina i otopina bjelan- 

 kovina. 



Iz eksperimentalnih data povukao je on u jednu ruku za- 

 ključak, da postoji kritička napetost površine (circa 0,68 

 napetosti površine vode), kod koje i najrazličitija tjelesa prodiru 

 u stanice, a to mora da je ujedno i napetost površine same 

 stanične membrane. U drugu ruku je on iz pokusa sa lipoidima, 

 mastima, uljima, oleatima, masnim kiselinama, otopinama bjelan- 

 kovina došao na zasebni nazor o gradi protoplazmatičke granice 

 stanica, naime, da je ona emulzija neutralnih masti. 

 Po tome se nazor njegov razlikuje od E. Overtonovog, jer Fr. 

 Czapek naročito ističe, da iz njegovih pokusa proizlazi, da ta 

 membrana ne može biti isključivo lipoidne naravi. 



