[12] 61 



Što se tiče promjene napetosti površine vodenih otopina 

 onih supstanca, koje vanredno lako prodiru u stanice, to se — 

 kako se već iz gornje tabele razabire — može govoriti o jednakoj 

 kritičkoj napetosti površine za prodiranje u stanice kod relativno 

 malo tjelesa. Najuspjelije je ta misao provedena kod vodenih 

 otopina alkohola. Ali imade čitav niz supstanaca, koje prodiru 

 vanredno lako u stanice, a u koliko se u vodi otapaju (ma da 

 prodiru iz vodenih otopina) ne pokazuju gotovo nikakvog 

 upliva na napetost površine vode. Tako je to primjerice 

 pokazao pisac ovih redova za vodene otopine hloroforma, 

 benzola, ksilola. terpentinskog ulja 1 ), a i u samoj mo- 

 nografiji Fr. Czapeka imade za to dokaza. 



Nadalje postoji teškoća i to principijelna teškoća gle- 

 dom na shvatanje napetosti površine jedne membrane, a isto 

 tako u studiju i objašnjenju napetosti površine emulzija. Većina 

 naime istraživaoca na tom području ističu, da kod emulzija n. 

 pr. ulja, mijenjaju napetost površine vode malene količine 

 masnih kiselina, koje se kod toga otope u vodi, a ne emulgi- 

 rane čestice ulja. Predaleko bi me odvelo, kad bi se upustio 

 još u iznašanje teškoća eksperimentalne naravi, kod istraži- 

 vanja Fr. Czapeka. 



Spomenuti dakle rad Czapeka samo je pokušaj, da se 

 poglavito iz djelovanja narkotika na napetost površine vode 

 (vidi tabelu za niz masnih alkohola!) stvori jedno novo mišljenje 

 o protoplazmatičkoj granici stanica. U koliko će se to održati 

 suprot ostalih, a poglavito suprot eksperimentalnog i teoretskog 

 razvoja nauke (pitanje o napetosti površine vodenih otopina 

 mora se najprije valjano riješiti!) pokazati će skora budućnost. 

 Jer na tom se području vanredno živahno radi. 



Da završim. 



Ovim sam kratkim prikazom htio u glavnom karakterizirati 

 fizikalno-kemijske nazore o protoplazmatičkoj granici stanica. 



Kako se iz ovog kratkog prikaza razabire, nijesu nazori 

 o granici stanice još uspješno kraju privedeni. 



Otvara se zato u tom pogledu interesantno polje rada 

 jednako za biologa kao i za fizikalnog kemika. 



x ) F. Bubanović, Meddelanden fran K. Vetenskapsakademiens 

 Nobel-Institut, Bd. 2 Nr. 17 1911. 



