64 [2] 



Predmetom samoga istraživanja bili su pijesci iz ovih 

 mjesta: Trnje kod Zagreba, Karlovac 3, Palež kod Daruvara 2, 

 Jagma kod Lipika 2, Bilo gora 7, Gjurgjevac 2, Selnice, Molve, 

 Ferdinandovac, Osijek 4. U svemu dakle deset nalazišta sa 24 

 razne vrsti. 



Literatura : 



1. F. Hauer: Geologische Übersichtskarte der österreichisch- 



ungarischen Monarchie. Wien 1867 — 1771. Mass- 

 stab 1 : 576.000. 



2. M. Kišpatić: Rude u Hrvatskoj. Rad Jugoslav. akademije. 



Zagreb 1901. knj. 147. 



3. — : Prilog geoložkom poznavanju Psunja. Rad Jugo- 



slav. akademije. Zagreb 1892. knj. 109. 



4. — : Kristalinični trup Moslavačke gore. Rad Jugo- 



slav. akademije. Zagreb 1889. knj. 95. 



5. H. Rosenbusch: Elemente der Gesteinslehre. Dritte, neu- 



bearbeitete Auflage. Stuttgart 1910. 



6. — : Mikroskopische Physiographie der petrogra- 



phisch wichtigen Mineralien. Vierte, neubearbei- 

 tete Auflage. Stuttgart 1905. 



7. Ž. Vukasović: Pabirci za zemljoslovlje. Rad Jugoslav. aka- 



demije. Zagreb 1879. knj. 46, 



8. H. Wolf: Verhandlungen der k. k. geol. Reichsanstalt. Wien. 



1661, 1862. 



Rasprostranjenost pijesaka. 



Pijesak je osobito raširen po ravnicama uz obale naših 

 dviju rijeka, uz Savu i Dravu. Tu on dolazi ili sam za sebe kao 

 čist pijesak ili pak pomiješan sa šljunkom. 



„Kod Dubovca (Karlovca) pokazuje se debela naslaga 

 belvederskoga pijeska i šljunka. 



„U okolici sjeverno od Karlovca od izlijeva Kupe u ra- 

 vnicu do Karlovca ima najviše belvederskoga šljunka. 

 Njega zastupa mjestimice crvena ilovača. Već kod Karlovca 

 možeš na obroncima pregledati sve prijelaze od najkrupni- 

 jega belvederskoga šljunka do najsitnijega pi- 



